1914
any
Tipus | any civil i any comú que comença en dijous ![]() |
---|---|
Altres calendaris | |
Gregorià | 1914 (mcmxiv) |
Islàmic | 1332 – 1333 |
Xinès | 4610 – 4611 |
Hebreu | 5674 – 5675 |
Calendaris hindús | 1969 – 1970 (Vikram Samvat) 1836 – 1837 (Shaka Samvat) 5015 – 5016 (Kali Yuga) |
Persa | 1292 – 1293 |
Armeni | 1363 |
Rúnic | 2164 |
Ab urbe condita | 2667 |
Categories | |
Naixements Defuncions Esdeveniments Esports Obres Pel·lícules | |
Segles | |
segle xix - segle xx - segle xxi | |
Dècades | |
1880 1890 1900 - 1910 - 1920 1930 1940 | |
Anys | |
1911 1912 1913 - 1914 - 1915 1916 1917 |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/Europa_1914.svg/langca-300px-Europa_1914.svg.png)
Esdeveniments
modifica- Països Catalans
- 6 d'abril - Barcelona: s'hi constitueix la Mancomunitat de Catalunya, presidida per Enric Prat de la Riba.[1]
- 8 de maig - Barcelona: s'hi inaugura l'Escola del Bosc, dirigida per Rosa Sensat.[2]
- 18 de maig - Barcelona: Es crea l'Escola Superior dels Bells Oficis, destinada a la formació d'obrers especialitzats en les manufactures d'art.[3]
- 28 de maig - Barcelona: s'hi inaugura i s'obre al públic la Biblioteca de Catalunya.[4]
- 27 de novembre - Barcelona: s'hi fa públic el manifests dels Amics de la Unitat Moral d'Europa, promogut per Eugeni d'Ors i Miquel dels Sants Oliver i contrari a la guerra.
- Barcelona: es va fundar la companyia de perfumeria i moda Puig.
- Resta del món
- 14 de juny - Parísː Gisèle Casadesus, actriu francesa, sòcia honorària de la Comédie Française (m. 2017).[5]
- 28 de juny - Sarajevo (Bòsnia i Hercegovina): hi assassinen l'hereu de la corona austrohongaresa, fet que acabarà desencadenant la Primera Guerra Mundial.
- 28 de juliol - Imperi Austrohongarès: aquest estat declara la guerra a Sèrbia, amb la qual cosa comença la Primera Guerra Mundial.[6]
- 3 d'agost - Alemanya declara la guerra a França (Primera Guerra Mundial).
- 8 d'agost - Plymouth, Anglaterraː L'Endurance emprèn el viatge cap al continent antàrtic.[7]
- 15 d'agost - Panamà: s'obre a la navegació el canal de Panamà.
- 18 d'agost - Morhange (la Lorena, França): des dels voltants de Lunéville, a mitja tarda, les tropes franceses emprenen una potent ofensiva per conquerir aquest poble, en poder dels alemanys, que durarà fins al dia 20 d'agost i que acabarà amb la derrota dels francesos, que duien pantalons vermells i eren un blanc fàcil.
- 25 de desembre - Front occidental (Europa) - Es generalitzen una sèrie d'altos el foc no oficials durant la Primera Guerra Mundial que han estat anomenats la Treva de Nadal.[8]
- Estrena de la pel·lícula An American Citizen
Premis Nobel
modificaCamp | Guardonats |
---|---|
Física | |
Química | |
Medicina o Fisiologia | |
Literatura | No atorgat |
Pau | No atorgat |
Naixements
modifica- Països Catalans
- 25 de gener, Vicː Maria Dolors Orriols i Monset, escriptora catalana (m. 2008).[9]
- 4 de febrer, Dosrius, Maresme: Esteve Albert i Corp, poeta, autor teatral, historiador i promotor cultural català.
- 17 de març, Figueres: Maria Novell i Picó, professora, bibliotecària i escriptora (m.1969).[10]
- 23 de març, L'Alguerː Pinutxa Ginesu Maffei, mestra d'escola i poetessa algueresa en llengua catalana i italiana (m. 1961).[11]
- 28 de març, Barcelona: Rosa Balcells i Llastarry, arpista i professora d'arpa catalana (m. 1997).[12]
- 16 d'abril, Barcelona: Mercè Llimona i Raymat, il·lustradora catalana especialitzada en literatura infantil.[13]
- 22 d'abril, Sabadell: Jaume Girabau, polític comunista català, executat per la dictadura franquista.
- 29 d'abril, València: Beatriu Civera, novel·lista valenciana (m. 1995).[14]
- 3 de maig, Barcelona, Barcelonès: Martí de Riquer i Morera, humanista, especialista en literatura medieval i trobadoresca i expert en el segle d'or espanyol i El Quixot (m. 2013).[15]
- 14 de maig, Pineda de Mar (Maresme): Joaquim Soms i Jané, compositor de sardanes català (m. 2012).[16]
- 24 de maig, València: Lluís Lúcia i Mingarro, advocat, cap de producció, guionista i director de cinema valencià (m. 1984).
- 11 de juny, Tauste, Aragó: Gregorio López Raimundo, polític d'esquerres català d'origen aragonès (m. 2007).[17]
- 22 de juny, Barcelona: Alexandre Cirici i Pellicer, crític d'art, escriptor, polític i pedagog català (m. 1983).
- 26 de juny, Barcelonaː Maria Lluïsa Oliveras i Andreu, atleta catalana, pionera de l'atletisme català (m. 2000).[18]
- 3 de juliol, Barcelona: Joan Vinyoli, escriptor (m. 1984).[19]
- 7 d'agost, Salàs de Pallars, Pallars Jussà: Concepció G. Maluquer, escriptora catalana que conreà la poesia i la novel·la (m. 2004).[20]
- 13 de setembre, Palma, Illes Balears: Gaspar Sabater, escriptor mallorquí (m. 1987).
- 21 de setembre, Barcelona: Roser Rahola d'Espona, editora catalana, presidenta i fundadora de l'editorial Vicens Vives (m. 2020).[21]
- 30 de setembre, Sabadell: Antoni Llonch i Gambús, industrial tèxtil i alcalde sabadellenc.
- 1 de desembre, l'Havanaː Hortensia Blanch Pita, escriptora de l'exili (m. 2004).[22]
- 29 de desembre, Girona: Domènec Balmanya, futbolista català (m. 2002).
- Llucmajor, Mallorca: Miquel Llompart Roig, ciclista de pista mallorquí.
- El palau d'Angleso: Rogel·li Duocastella i Rosell, sacerdot i sociòleg
- Resta del món
- 9 de gener:
- Pittsburgh, EUA: Kenny Clarke, bateria de jazz estatunidenc, inventor de la bateria moderna (m. 1985).
- Chongqing (Xina): Lucien Bodard ,periodista i escriptor francès, Premi Goncourt de l'any 1981 (m. 1998).
- 5 de febrer, Oxfordshire, Anglaterra: Alan Lloyd Hodgkin, neurofisiòleg anglès, guardonat amb el premi Nobel de Fisiologia o Medicina el 1963, conjuntament amb John Eccles i Andrew Huxley, per les seves descobertes sobre els mecanismes químics implicats en la transmissió nerviosa.[23]
- 22 de febrer, Catanzaro, Regne d'Itàlia: Renato Dulbecco, biòleg, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1975 (m. 2012).
- 2 de març, Nova York (EUA): Martin Ritt, director, actor i guionista nord-americà que va treballar en cinema i teatre.(m. 1990).[24]
- 11 de març, Madrid: Álvaro del Portillo, bisbe catòlic (m. 1994).
- 25 de març, Cresco, EUA: Norman Borlaug, enginyer agrònom estatunidenc, Premi Nobel de la Pau de l'any 1970 (m. 2009).[25]
- 31 de març,
- Ciutat de Mèxic: Octavio Paz, escriptor mexicà, Premi Nobel de Literatura de l'any 1990 (m. 1998).[26]
- Queretes, Matarranya, Terol: Palmira Pla Pechovierto, pedagoga i mestra aragonesa (m. 2007).[27]
- 4 d'abril, Saigon, Vietnam: Marguerite Duras, escriptora francesa (m. 1996).[28]
- 6 d'abril, Montevideo, Uruguai: Washington Beltrán Mullin, President de l'Uruguai.
- 12 d'abril, Baden-Württemberg, Alemanyaː Gretel Bergmann, atleta jueva alemanya, vetada pels nazis en els JJOO de 1936 (m. 2017).[29]
- 5 de maig, Cincinnati, Ohio, EUA: Tyrone Power, productor i actor estatunidenc. (m. 1958).
- 13 de maig:
- Ourense: Antonia Ferrín Moreiras, matemàtica, professora i astrònoma gallega.[30]
- La Fayette (Alabama), EUA: Joe Louis, boxador estatunidenc, campió del món.[31]
- 15 de maig, Khumbu, Nepal: Tenzing Norgay, xerpa que va pujar per primera vegada a l'Everest, juntament amb Edmund Hillary. (m. 1986)[32]
- 19 de maig, Viena, Imperi Austrohongarès: Max Ferdinand Perutz, químic, Premi Nobel de Química de l'0any 1962 (m. 2002).[33]
- 22 de maig, Birmingham, Alabama (EUA): Sun Ra (Herman Sonny Blount) músic de jazz nord-americà. Figura destacada de l'avantguarda jazzística (m. 1993).[34]
- 26 de maig, Filadèlfia: Ziggy Elman, compositor y músic de jazz.
- 7 de juny, Szczecin, actualment Polònia: Ernst Bader, actor, cantautor i compositor alemany.
- 12 de juny, Oñati (Guipúscoa): Antonino Ibarrondo Oleaga, compositor i director d'orquestrabasc (m. 1985).[35]
- 13 de juny, Romaː Anna Maria Ortese, escriptora i periodista italiana (m. 1998).[36]
- 21 de juny, Victoria (Colúmbia Britànica): William Vickrey, economista canadenc, Premi Nobel d'Economia de l'any 1996 (m. 1996).[37]
- 29 de juny, Býchory, Bohèmia: Rafael Kubelík, compositor i director d'orquestra polonès (m. 1996).[38]
- 5 de juliol, Budapest (Hongria): Annie Fischer, pianista clàssica hongaresa (m. 1995).[39]
- 21 de juliol, Romaː Suso Cecchi d'Amico, guionista italiana de cinema i televisió.[40]
- 30 de juliol, Villars-sur-Ollon (Suïssa): Béatrix Beck, escriptora belga en llengua francesa. Premi Goncourt de 1952 (m. 2008).[41]
- 31 de juliol, Courbevoie, França: Louis de Funès, còmic francès (m. 1983).
- 9 d'agost, Hèlsinkiː Tove Jansson, escriptora, pintora i il·lustradora finesa d'idioma suec.[42]
- 26 d'agost, Brussel·les, Bèlgica: Julio Cortázar, escriptor i traductor argentí (m. 1984).
- 9 de setembre, Londres, Regne Unit: Leonard Feather, pianista de jazz, compositor, periodista i escriptor anglès i nacionalitzat estatunidenc (m. 1994).[43]
- 15 de setembre, Buenos Aires, Argentina: Adolfo Bioy Casares, escriptor argentí (m. 1999).
- 28 de setembre, Salzburg: Maria Franziska von Trapp, cantant de la «família Trapp» (m. 2014).[44]
- 4 d'octubre, Nova York (EUA): George Sidney, director de cinema estatunidenc (m. 2002).[45]
- 6 d'octubre, Londres: Joan Littlewood, directora de teatre anglesa (m. 2002).[46]
- 14 d'octubre, Washington DC, EUA: Raymond Davis Jr., químic i físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 2002.
- 21 d'octubre, Tulsa, EUA: Martin Gardner, matemàtic i divulgador científic estatunidenc (m. 2010).
- 27 d'octubre, Swansea, Gal·les, Regne Unit: Dylan Thomas, escriptor gal·lès (m. 1953).
- 28 d'octubre, Liverpool, Anglaterra: Richard Laurence Millington Synge: químic anglès, Premi Nobel de Química de 1952 (m. 1994).[47]
- 9 de novembre, Viena, Imperi Austrohongarès: Hedy Lamarr, actriu, productora i inventora estatunidenca.(m. 2000).
- 14 de desembre, Bremen, Estat de Bremen, Imperi Alemany: Karl Carstens, cinquè president de la República Federal Alemanya entre els anys 1979 i 1984.
- 30 de desembre, Leningrad Ígor Mikhàïlovitx Diàkonov, historiador, lingüista i traductor rus.
Necrològiques
modifica- Països Catalans
- 2 de gener, Utiel, Plana d'Utiel: Fidel García Berlanga, advocat, polític i terratinent valencià (n. 1859).
- 8 de febrer, Barcelona, Barcelonès: Josefa Teixidor i Torres, pintora catalana.[48]
- 2 d'abril, Barcelona, Anna Monner, actriu de teatre nascuda a Palma (n. 1850).[49]
- Barcelona: Joana Soler Engràcia, pintora catalana (n. 1866).[50]
- Resta del món
- 26 de gener, Mödling, Baixa Àustria: Nina Stollewerk, compositora austríaca.
- 3 de març, Vejrum, Dinamarca: Asger Jorn, artista danès.
- 13 de març, Madrid: María Tubau, actriu espanyola (n. 1854).[51]
- 16 de març, Berna, Suïssa: Charles Albert Gobat, polític suís, Premi Nobel de la Pau 1902 (n.1843).
- 25 de març, Malhana, Provença, França: Frederic Mistral, escriptor occità guardonat amb el Premi Nobel de Literatura (n. 1830).
- 2 d'abril, Múnic, Alemanya: Paul Heyse, escriptor alemany, Premi Nobel de Literatura de l'any 1910 (n,. 1853).[52]
- 8 d'abril, París: Hubertine Auclert, militant feminista i editora francesa (n. 1848).[53]
- 26 d'abril, Viena, Imperi Austrohongarès: Eduard Suess, geòleg austríac (n. 1831).[54]
- 5 de maig, Parísː Mélanie de Bussierre, «comtessa» de Pourtalès, aristòcrata i salonnière francesa (n. 1836).[55]
- 21 de juny, Viena: Bertha von Suttner, novel·lista austríaca, pacifista radical, que obtingué el Premi Nobel de la Pau l'any 1905 (n. 1843).[56]
- 2 de juliol, Londres, Anglaterra: Joseph Chamberlain, empresari i polític anglès (n.1836).[57]
- 6 de juliol, Montevideo, Uruguai: Delmira Agustini, poetessa uruguaiana, una de les més importants de l'Amèrica Llatina (n. 1886).[58]
- 31 de juliol, París, França: Jean Jaurès, dirigent i polític francès (n. 1859).[59]
- 20 d'agost, Hèlsinki (Finlàndia): Amélie Helga Lundahl, pintora finlandesa (n. 1850).[60]
- 5 de novembre, Friburg de Brisgòvia, Baden-Württemberg, Imperi Alemany: August Weismann, biòleg alemany, un dels fundadors de la genètica.[61]
- 4 de setembre, Madrid (Espanya): José Echegaray y Eizaguirre, matemàtic, enginyer, polític i escriptor espanyol, Premi Nobel de Literatura de 1904 (n. 1832).
- 15 de setembre: Jacobus Herculaas de la Rey, conegut com a Koos de la Rey, general durant la Segona Guerra Bòer.
- 28 de setembre: Christian Fleetwood, suboficial de l'Exèrcit dels Estats Units, editor, músic i funcionari
- 30 de setembre: Yu Gil-jun, polític i filòsof coreà.
- 9 de desembre, Imola, Bolonya: Giuseppina Cattani, metgessa patòloga italiana, investigadora del tètanus (n. 1859).[62]
- Prop d'al-Hamra (Oman): Abu Muhammad Abd Allah al-Salimi, restaurador de l'imamat a Oman de 1913 a 1955.
- Madrid: Esteve Sacrest, filòsof i moralista català.
- Praga: Jakub Arbes, novel·lista, crític i periodista txec.
- Balcarce: Higinio Cazón, poeta i compositor argentí.
Referències
modifica- ↑ «Mancomunitat de Catalunya | enciclopedia.cat». [Consulta: 12 febrer 2024].
- ↑ Carnicer, Alonso; Grimal, Sara. «Cent anys de l'Escola del Bosc, la primera escola municipal de Barcelona». 324cat, 03-05-2014. [Consulta: 31 octubre 2020].
- ↑ «Escola Superior dels Bells Oficis | enciclopèdia.cat». [Consulta: 31 octubre 2020].
- ↑ Fontanals, Reis. «La inauguració de la Biblioteca de Catalunya». Biblioteca de Catalunya. [Consulta: maig 2020].
- ↑ «Gisèle Casadesus, doyenne des actrices françaises, est décédée à 103 ans». RTL radio, 25-09-2017. [Consulta: 12 abril 2020].
- ↑ Kinder, Hermann, 1920-1968.. Atlas histórico mundial. II, De la Revolución Francesa a nuestros días. 19a. ed. corregida y ampliada. Madrid: Akal, 1996. ISBN 84-460-2459-4.
- ↑ «Qué buscaba la expedición de Shackleton en el Endurance, el barco hallado en la Antártida 107 años después de su hundimiento» (en castellà). BBC News Mundo, 12-03-2022.
- ↑ Shifferd, Kent D. From War to Peace (en anglès). McFarland, 2011, p. 39. ISBN 078648523X.
- ↑ «Maria Dolors Orriols i Monset | enciclopèdia.cat». [Consulta: 30 juny 2020].
- ↑ Padrosa Gorgot, Inés. Diccionari biogràfic de l’Alt Empordà. Diputació de Girona, p. 560. ISBN 978-84-96747-54-8.
- ↑ «L'Obra Cultural de l'Alguer presenta el llibre ‘Poesie algheresi’, de Pinuccia Ginesu». [Consulta: 22 març 2017].
- ↑ «Rosa Balcells i Llastarry | enciclopèdia.cat». [Consulta: 27 setembre 2020].
- ↑ «Merce Llimona, il·lustradora. Biografia». Bibi Escales Llimona. [Consulta: 18 abril 2020].
- ↑ «Empar Beatriu Martínez i Civera | enciclopèdia.cat». [Consulta: 27 abril 2020].
- ↑ «Martí de Riquer i Morera | enciclopèdia.cat». [Consulta: 2 maig 2020].
- ↑ «Joaquim Soms i Janer | enciclopèdia.cat». [Consulta: 14 maig 2020].
- ↑ Vega, Pedro, 1951-. Crónica del antifranquismo : 1939-1975 : todos los que lucharon por devolver la democracia a España. 1. ed. en esta presentación. Barcelona: Planeta, 2007. ISBN 978-84-08-07456-4.
- ↑ «Lluïsa Oliveras Andreu | enciclopèdia.cat». [Consulta: 21 abril 2021].
- ↑ «Joan Vinyoli i Pladevall | enciclopèdia.cat». [Consulta: 11 maig 2020].
- ↑ «Concepció G. Maluquer | enciclopèdia.cat». [Consulta: 7 juny 2020].
- ↑ «Mor Roser Rahola d'Espona, presidenta i fundadora d'Editorial Vicens Vives». Gremi d’Editors de Catalunya, 17-01-2020. [Consulta: 24 juliol 2024].
- ↑ «Hortensia Blanch Pita. Memoria de Silvia Mistral». Xunta de Galicia. [Consulta: 2 abril 2018].
- ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1963» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: febrer 2020].
- ↑ Sánchez Noriega, José Luis.. Historia del cine: teoría y géneros cinematográficos, fotografía y televisión. Nueva ed. Madrid: Alianza, 2006. ISBN 84-206-7691-8.
- ↑ «Norman Borlaug. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: març 2020].
- ↑ «Octavio Paz. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: març 2020].
- ↑ «Pla Pechovierto, Palmira (1914-2007)». Pares, Portal de Archivos Españoles. Ministerio de Cultura y Deporte - Gobierno de España. [Consulta: 31 març 2020].
- ↑ Dictionnaire de la litterature francaise du XXe siecle.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-147-9.
- ↑ Berkow, Ira «Margaret Bergmann Lambert, Jewish Athlete Excluded From Berlin Olympics, Dies at 103» (en anglès). The New York Times, 25-07-2017. ISSN: 0362-4331.
- ↑ «Antonia Ferrín, la primera astrónoma gallega» (en castellà). La voz de Galicia, 20-06-2017. [Consulta: 24 març 2024].
- ↑ Reef, Catherine. African Americans in the military (en anglès). Infobase Publishing, 2004, p.145. ISBN 0816049017.
- ↑ «Tenzing Norgay | Biography & Facts» (en anglès). [Consulta: 15 maig 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Chemistry 1962» (en anglès americà). [Consulta: 11 maig 2020].
- ↑ «Sun Ra | Biography & Facts» (en anglès). [Consulta: 31 maig 2020].
- ↑ «Ibarrondo Oleaga, Antonino - Auñamendi Eusko Entziklopedia» (en castellà). [Consulta: 5 juny 2020].
- ↑ Moliterno, Gino. Encyclopedia of Contemporary Italian Culture (en anglès). Routledge, 2002-09-11, pàg. 582. ISBN 978-1-134-75876-0.
- ↑ «The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 1996» (en anglès americà). [Consulta: 21 juny 2020].
- ↑ «Rafael Kubelík | Swiss conductor» (en anglès). [Consulta: 5 juny 2020].
- ↑ «Annie Fischer | Hungarian pianist» (en anglès). [Consulta: 5 juliol 2020].
- ↑ «1914». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ «Béatrix Beck | enciclopèdia.cat». [Consulta: 29 maig 2020].
- ↑ «Tove Jansson» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 2 juny 2024].
- ↑ «Leonard Feather | American jazz journalist, producer, and songwriter» (en anglès). [Consulta: 11 setembre 2020].
- ↑ «Maria Franziska von Trapp: Una misionera cantante de Papúa Nueva Guinea – Mission Priest» (en espanyol europeu). [Consulta: 6 agost 2024].
- ↑ «George Sidney | American director» (en anglès). [Consulta: 14 octubre 2020].
- ↑ «Joan Littlewood | enciclopèdia.cat». [Consulta: 27 juliol 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Chemistry 1952» (en anglès americà). [Consulta: 28 octubre 2020].
- ↑ «Pepita Teixidor i Torres | enciclopèdia.cat». [Consulta: 27 febrer 2020].
- ↑ «Anna Monner. Recordatori de la seva mort. Barcelona, 2 d'abril de 1914». Escena Digital. Centre de Documentació i Museu de les Arts Escèniques. Institut del Teatre. [Consulta: 16 febrer 2021].
- ↑ «1914». Diccionari Biogràfic de Dones. Barcelona: Associació Institut Joan Lluís Vives Web (CC-BY-SA via OTRS).
- ↑ «Maria Tubau» (en castellà). ENDAC. Enciclopedia digital del audiovisual cubano. [Consulta: gener 2024].
- ↑ «Paul Heyse. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: abril 2020].
- ↑ «Hubertine Auclert: une visionnaire de 171 ans et un Centre qui fête ses 10 ans!» (en francès). Centre Hubertine Auclert. Arxivat de l'original el 2023-02-26. [Consulta: 26 febrer 2023].
- ↑ «Eduard Suess | Austrian geologist» (en anglès). [Consulta: 22 abril 2020].
- ↑ «Comtesse Mélanie de Pourtalès». Janine Tissot. [Consulta: 22 març 2024].
- ↑ «Bertha von Suttner. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: febrer 2020].
- ↑ Diccionario Akal de historia del siglo XIX. Tres Cantos: Akal, 2007. ISBN 84-460-1848-9.
- ↑ «Delmira Agustini» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 13 maig 2020].
- ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Jean Jaurès» (en francès). [Consulta: 5 juliol 2020].
- ↑ «LUNDAHL, Helga Amélie». Arxivat de l'original el 6 setembre 2017. [Consulta: 6 abril 2020].
- ↑ Weismann, Friedrich Leopold August; Thompson, John Arthur; Mayr, Ernst Walter. Evolution in Modern Thought (en anglès). Forgotten Books, 1936, p.viii. ISBN 160620212X.
- ↑ «CATTANI, Giuseppina» (en italià). Enciclopedia Treccani. Dizionario Biografico degli Italiani. [Consulta: 25 març 2024].