EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32019R2088
Regulation (EU) 2019/2088 of the European Parliament and of the Council of 27 November 2019 on sustainability‐related disclosures in the financial services sector (Text with EEA relevance)
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (EGT-vonatkozású szöveg)
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (EGT-vonatkozású szöveg)
PE/87/2019/REV/1
HL L 317., 2019.12.9, p. 1–16
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 09/01/2024
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2019/2088/oj
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32019R2088R(01) | (ET) | |||
Corrected by | 32019R2088R(02) | (ES) | |||
Corrected by | 32019R2088R(03) | (GA) | |||
Corrected by | 32019R2088R(04) | (PL) | |||
Corrected by | 32019R2088R(05) | (EL) | |||
Corrected by | 32019R2088R(06) | (DA) | |||
Corrected by | 32019R2088R(07) | (DE) | |||
Corrected by | 32019R2088R(08) | (DE) | |||
Modified by | 32020R0852 | helyettesítés | cikk 8 bekezdés 3 számozatlan bekezdés 1 | 12/07/2020 | |
Modified by | 32020R0852 | helyettesítés | cikk 20 bekezdés 3 | 12/07/2020 | |
Modified by | 32020R0852 | helyettesítés | cikk 9 bekezdés 5 számozatlan bekezdés 1 | 12/07/2020 | |
Modified by | 32020R0852 | helyettesítés | cikk 11 bekezdés 4 számozatlan bekezdés 1 | 12/07/2020 | |
Modified by | 32020R0852 | kiegészítés | cikk 9 bekezdés 6 | 12/07/2020 | |
Modified by | 32020R0852 | kiegészítés | cikk 11 bekezdés 1 pont (d) | 12/07/2020 | |
Modified by | 32020R0852 | kiegészítés | cikk 8 bekezdés 4 | 12/07/2020 | |
Modified by | 32020R0852 | kiegészítés | cikk 11 bekezdés 5 | 12/07/2020 | |
Modified by | 32020R0852 | kiegészítés | cikk 8 bekezdés 2a | 12/07/2020 | |
Modified by | 32020R0852 | kiegészítés | cikk 9 bekezdés 4a | 12/07/2020 | |
Modified by | 32020R0852 | kiegészítés | cikk 2a | 12/07/2020 | |
Modified by | 32020R0852 | kiegészítés | cikk 11 bekezdés 1 pont (c) | 12/07/2020 | |
Completed by | 32022R1288 | 01/01/2023 | |||
Modified by | 32023R2869 | kiegészítés | cikk 18a | 09/01/2024 |
9.12.2019 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 317/1 |
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/2088 RENDELETE
(2019. november 27.)
a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1) |
Az ENSZ Közgyűlése 2015. szeptember 25-én elfogadta a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendet (a továbbiakban: a 2030-ig tartó menetrend), a fenntartható fejlődési célok köré épülő új globális fejlődési keretrendszert. „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért” című, 2016. november 22-i bizottsági közlemény összekapcsolja a fenntartható fejlődési célokat az uniós szakpolitikai kerettel annak érdekében, hogy e fenntartható fejlődési célok kezdettől fogva valamennyi uniós intézkedésben és szakpolitikai kezdeményezésben érvényesüljenek, az Unión belül és globális szinten egyaránt. A Tanács a 2017. június 20-i következtetéseiben megerősítette az Unió és tagállamai elkötelezettségét a 2030-ig tartó menetrend teljes körű, koherens, átfogó, integrált és hatékony módon, a partnerekkel és más érdekelt felekkel szoros együttműködésben történő végrehajtása iránt. |
(2) |
Az uniós gazdaság hosszú távú versenyképességének biztosításához kulcsfontosságú az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, fenntarthatóbb, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való áttérés a fenntartható fejlődési célokkal összhangban. Az Unió által 2016. október 5-én jóváhagyott (3) és 2016. november 4-én hatályba lépett, az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében elfogadott párizsi megállapodásnak (továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) célja erősíteni az éghajlatváltozásra adott választ, többek között azáltal, hogy a pénzügyi mozgásokat összehangolja az alacsony üvegházhatásúház-kibocsátások és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fejlődés felé tartó pályával. |
(3) |
A Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérése és az éghajlatváltozás kockázatainak és hatásainak jelentős csökkentése érdekében az a globális cél, hogy a globális átlaghőmérsékletnek az iparosodás előtti szintekhez viszonyított emelkedése jóval 2 °C alatt maradjon, és hogy erőfeszítések történjenek annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedés ne haladja meg a 1,5 °C-ot az iparosodás előtti szinthez képest. |
(4) |
A 2009/65/EK (4), a 2009/138/EK (5), a 2011/61/EU (6), a 2013/36/EU (7), a 2014/65/EU (8), az (EU) 2016/97 (9) és az (EU) 2016/2341 (10) európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 345/2013/EU (11), a 346/2013/EU (12), az (EU) 2015/760 (13) és az (EU) 2019/1238 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) közös célkitűzése az, hogy elősegítse az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV-k), a hitelintézetek, az olyan alternatívbefektetésialap-kezelők (ABAK-ok), amelyek alternatív befektetési alapokat, többek között európai hosszú távú befektetési alapokat (EHTBA-kat) kezelnek és/vagy forgalmaznak, a biztosítók, a befektetési vállalkozások, a biztosításközvetítők, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények, a minősített kockázatitőke-alapok kezelői (EuVECA-kezelők), a minősített szociális vállalkozási alapok kezelői (ESZVA-kezelők), valamint a páneurópai egyéni nyugdíjtermékek (PEPP-ek) szolgáltatói tevékenységeinek megkezdését és végzését. Az említett irányelvek és rendeletek biztosítják a végső befektetők egységesebb védelmét, és megkönnyítik számukra a pénzügyi termékek és széles köréből adódó előnyök kihasználását, ezzel egyidejűleg pedig olyan szabályokat írnak elő, amelyek lehetővé teszik a végső befektetők számára a befektetésekkel kapcsolatos megalapozott döntések meghozatalát. |
(5) |
A befektetési döntéshozatal és a tanácsadási folyamatok során a fenntarthatósági kockázatok integrálásáról, a fenntarthatóság szempontjából káros hatások figyelembe vételéről, a fenntartható befektetési célokról, vagy a környezeti vagy társadalmi jellemzők előmozdításáról a végső befektetőknek címzett közzétételek kialakítása még nem megfelelő, mivel ezekre a közzétételekre még nem vonatkoznak harmonizált követelmények. |
(6) |
A kevesebb mint három személyt foglalkoztató pénzügyi tanácsadók e rendelet alóli mentessége nem érintheti a 2014/65/EU és az (EU) 2016/97 irányelvet átültető nemzeti jog rendelkezéseinek – különösen a befektetési és biztosítási tanácsadásra vonatkozó szabályoknak – alkalmazását. Így bár e tanácsadók nem kötelesek e rendeletnek megfelelően információt szolgáltatni, tanácsadási eljárásaikban mérlegelniük kell és tényezőként figyelembe kell venniük a fenntarthatósági kockázatokat. |
(7) |
Tevékenységeik jellegétől függően az e rendelet hatálya alá tartozó szervezeteknek, amennyiben pénzügyi termékeket állítanak elő, a pénzügyi piaci szereplőkre vonatkozó szabályoknak, amennyiben pedig befektetési tanácsadást vagy biztosítási tanácsadást nyújtanak, a pénzügyi tanácsadókra vonatkozó szabályoknak kell megfelelniük. Ezért azokban a helyzetekben, amikor egy adott szervezet mind pénzügyi piaci szereplői, mind pénzügyi tanácsadói jellemző tevékenységeket egyszerre végez, pénzügyi piaci szereplőnek kell tekinteni akkor, amikor pénzügyi termék előállítójaként jár el, ideértve a portfóliókezelést is, és pénzügyi tanácsadónak kell tekinteni akkor, amikor befektetési vagy biztosítási tanácsadást végez. |
(8) |
Mivel az Uniónak egyre inkább szembe kell néznie az éghajlatváltozásnak és az erőforrások kimerülésének katasztrofális és kiszámíthatatlan következményeivel és egyéb fenntarthatósággal kapcsolatos problémákkal, sürgős fellépésre van szükség ahhoz, hogy ne csupán a közpolitikák keretében, hanem a pénzügyi szolgáltatási ágazat által is lehessen tőkét mozgósítani. Ezért elő kell írni a pénzügyi piaci szereplők és a pénzügyi tanácsadók számára, hogy tegyenek közzé konkrét információkat arról, hogy milyen megközelítést alkalmaznak a fenntarthatósági kockázatok integrálásával és a fenntarthatóság szempontjából káros hatások figyelembevételével kapcsolatban. |
(9) |
A végső befektetőknek szóló, fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekre vonatkozó harmonizált uniós szabályok hiányában a tagállamok nemzeti szinten valószínűleg a továbbiakban is eltérő intézkedéseket fognak elfogadni, és fennmaradhatnak a különböző pénzügyi szolgáltatási ágazatok eltérő megközelítései. Ezek az eltérő intézkedések és megközelítések a közzétételi standardok közötti jelentős eltérések miatt továbbra is jelentősen torzítanák a versenyt. Emellett az eltérő eredményekkel járó, üzleti megfontolásokon alapuló piaci gyakorlatok párhuzamos fejlődése tovább fragmentálja a piacot, és a jövőben még tovább súlyosbíthatja a belső piac működésének hatékonyságában mutatkozó hiányosságokat. Az eltérő közzétételi standardok és piaci gyakorlatok nagymértékben megnehezítik a különböző pénzügyi termékek összehasonlítását, egyenlőtlen versenyfeltételeket teremtenek e termékek és az értékesítési csatornák számára, továbbá újabb akadályokat gördíthetnek a belső piac működésének útjába. Ezek az eltérések a végső befektetőket is összezavarhatják, és torzíthatják a befektetési döntéseiket. Fennáll a kockázata annak, hogy a Párizsi Megállapodásnak való megfelelés biztosítása során a tagállamok eltérő nemzeti intézkedéseket fogadnak el, amelyek akadályozhatják a belső piac zökkenőmentes működését, és károsak lehetnek a pénzügyi piaci szereplők és a pénzügyi tanácsadók számára. Emellett az átláthatósággal kapcsolatos harmonizált szabályok hiánya megnehezíti a végső befektetők számára a különböző tagállamokban kínált eltérő pénzügyi termékek tényleges összehasonlítását a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok, valamint a fenntartható befektetési célkitűzések tekintetében. Ezért foglalkozni kell a belső piac működése előtt álló meglévő akadályokkal, és fokozni kell a pénzügyi termékek összehasonlíthatóságát a valószínű jövőbeli akadályok elkerülése érdekében. |
(10) |
E rendelet célja csökkenteni a megbízó és megbízott közötti viszonyban a fenntarthatósági kockázatok integrálása, a fenntarthatóság szempontjából káros hatások figyelembevétele, a környezeti vagy társadalmi jellemzők előmozdítása és a fenntartható befektetések tekintetében fennálló információs aszimmetriákat, arra kötelezve a pénzügyi piac szereplőit és a pénzügyi tanácsadókat, hogy amikor e végső befektetők (megbízók) megbízottjaként járnak el, szerződéskötés előtti és folyamatos közzétételt biztosítsanak a végső befektetőknek. |
(11) |
E rendelet kiegészíti a 2009/65/EK, a 2009/138/EK, a 2011/61/EU, a 2014/65/EU, az (EU) 2016/97 és az (EU) 2016/2341 irányelvben, valamint a 345/2013/EU, a 346/2013/EU, az (EU) 2015/760 és az (EU) 2019/1238 rendeletben, továbbá az egyéni nyugdíjbiztosítási termékekre alkalmazandó nemzeti jogban megállapított közzétételi követelményeket. Az e rendeletben foglalt követelményeknek való megfelelés rendszeres és hatékony nyomon követésének biztosítása érdekében a tagállamoknak az említett szabályok alapján már kijelölt illetékes hatóságokra kell támaszkodniuk. |
(12) |
E rendelet fenntartja a pénzügyi piaci szereplőkre és a pénzügyi tanácsadókra vonatkozó azon követelményeket hogy a végső befektetők érdekeinek megfelelően kell eljárniuk, ideértve többek között, de nem kizárólag azon követelményt, hogy a 2009/65/EK, a 2009/138/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/65/EU, az (EU) 2016/97 és az (EU) 2016/2341 irányelvben, valamint a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendeletben, valamint a magán-, illetve egyéni nyugdíjbiztosítási termékekre alkalmazandó nemzeti jogban előírtak szerint megfelelő átvilágítást végezzenek a befektetést megelőzően. A fenti szabályok értelmében fennálló kötelezettségeik teljesítése érdekében a pénzügyi piaci szereplőknek és a pénzügyi tanácsadóknak integrálniuk kell az eljárásaikba, többek között az átvilágítási eljárásaikba nem csupán minden olyan releváns pénzügyi kockázatot, hanem minden olyan releváns fenntarthatósági kockázatot is, amelyek a befektetés vagy tanács pénzügyi megtérülésére lényeges és releváns negatív hatást gyakorolhatnak, és folyamatosan értékelniük kell e kockázatokat. Ezért a pénzügyi piaci szereplőknek és a pénzügyi tanácsadóknak politikáikban részletezniük kell, hogyan integrálják ezeket a kockázatokat, és e politikákat közzé kell tenniük. |
(13) |
E rendelet előírja a pénzügyi piaci szereplők és a befektetési tanácsadást, illetve a biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatban biztosítási tanácsadást nyújtó pénzügyi tanácsadók számára – a pénzügyi termékek kialakításától és a célpiactól függetlenül –, hogy tegyék közzé a fenntarthatósági kockázatok integrálására vonatkozó írásos politikáikat, valamint hogy biztosítsák a fenntarthatósági kockázatok integrálásának átláthatóságát. |
(14) |
Fenntarthatósági kockázat alatt olyan környezeti, társadalmi vagy irányítási jellegű esemény vagy helyzet értendő, amely bekövetkezése esetén lényeges negatív hatást gyakorolhat a befektetés értékére, amint azt az ágazati jogszabályok, különösen a 2009/65/EK, a 2009/138/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/65/EU, az (EU) 2016/97 és az (EU) 2016/2341 irányelv, valamint az ezek alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és szabályozástechnikai standardok meghatározzák. |
(15) |
Ez a rendelet nem érinti a 2009/65/EK, a 2009/138/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/65/EU, az (EU) 2016/97 és az (EU) 2016/2341 irányelvben, valamint a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendeletben, továbbá a magán-, illetve egyéni nyugdíjbiztosítási termékekre alkalmazandó nemzeti jogban a kockázatok integrálása tekintetében előírt, többek között, de nem kizárólag a releváns alkalmazandó arányossági kritériumokra, például a méretre, a belső felépítésre, valamint a szóban forgó tevékenységek jellegére, nagyságrendjére és összetettségére vonatkozó szabályokat. E rendelet célja nagyobb átláthatóságot biztosítani azzal kapcsolatban, hogy a pénzügyi piaci szereplők és a pénzügyi tanácsadók miként integrálják a fenntarthatósági kockázatokat a befektetési döntéseikbe és befektetési, illetve biztosítási tanácsadásukba. Ha a fenntarthatósági kockázatok elemzése azzal a megállapítással zárul, hogy nincs olyan fenntarthatósági kockázat, amely a pénzügyi termék szempontjából relevánsnak minősülne, ennek indokolását ki kell fejteni. Ha az értékelés azzal a megállapítással zárul, hogy e kockázatok relevánsak, akkor közzé kell tenni akár minőségi, akár mennyiségi szempontból, hogy milyen mértékben gyakorolhatnak hatást a fenntarthatósági kockázatok a pénzügyi termék teljesítményére. A pénzügyi piaci szereplők által végzett fenntarthatóságikockázat-értékelésnek és a kapcsolódó, szerződéskötést megelőző közzétételnek meg kell jelennie a pénzügyi tanácsadók szerződéskötést megelőző tájékoztatóiban. A pénzügyi tanácsadóknak a tanácsadást megelőzően közzé kell tenniük, hogy miként veszik figyelembe a fenntarthatósági kockázatokat azon pénzügyi termékek kiválasztási folyamatában, amelyeket bemutatnak a végső befektetőknek, függetlenül azok fenntarthatósági preferenciáitól. Ez nem érintheti a 2014/65/EU és az (EU) 2016/97 irányelvet átültető nemzeti jog rendelkezéseinek alkalmazását, mindenekelőtt a pénzügyi piaci szereplőknek és a pénzügyi tanácsadóknak a termékirányítással, az alkalmasság és a megfelelőség értékelésével, valamint az igényeket és szükségleteket felmérő vizsgálattal kapcsolatos kötelezettségeit. |
(16) |
A befektetési döntések és a befektetési tanácsadás lényeges vagy valószínűsíthetően lényeges negatív hatásokat gyakorolhatnak a fenntarthatósági tényezőkre, illetve hozzájárulhatnak vagy közvetlenül kapcsolódhatnak e negatív hatásokhoz. |
(17) |
E rendelet egységes és következetes alkalmazása érdekében meg kell határozni a „fenntartható befektetés” egységes fogalommeghatározását, amely szerint a befektetési célpontként kiválasztott vállalkozások helyes vállalatirányítási gyakorlatokat követnek, és teljesül a „jelentős károkozás elkerülését célzó” elővigyázatosság elve, azaz nem sérül jelentősen sem a környezeti, sem a társadalmi célkitűzés. |
(18) |
Ha a pénzügyi piaci szereplők, kellő tekintettel a méretükre, tevékenységeik jellegére, illetve nagyságrendjére, valamint az általuk kínált pénzügyi termékek típusaira, figyelembe veszik a befektetési döntéseknek a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt lényeges vagy valószínűsíthetően lényeges, főbb káros hatásait, akkor az eljárásaikba – többek között az átvilágítási eljárásaikba – integrálniuk kell azokat az eljárásokat, amelyek segítségével a releváns pénzügyi kockázatokkal és a releváns fenntarthatósági kockázatokkal együtt figyelembe vehetők az említett főbb káros hatások is. A pénzügyi piaci szereplők az említett eljárásokra vonatkozó tájékoztatásban ismertethetik, hogy hogyan ruházzák át a fenntarthatósággal összefüggő kérdések kezelésével kapcsolatos feladataikat vagy egyéb részvényesi kötelezettségvállalásaik teljesítését. A pénzügyi piaci szereplőknek a honlapjukon információkat kell közölniük az említett eljárásokról, és közzé kell tenniük a főbb káros hatások leírását. E tekintetben az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) által létrehozott Európai Bankhatóság (EBH), az (EU) 1094/2010 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) által létrehozott Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) és az (EU) 1095/2010 európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) által létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) vegyes bizottságának (a továbbiakban: a vegyes bizottság), valamint a pénzügyi piaci szereplőknek és a pénzügyi tanácsadóknak figyelembe kell venniük a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által kidolgozott, a felelősségteljes üzleti magatartás tekintetében követendő kellő gondosságra vonatkozó útmutatást, valamint az ENSZ által támogatott Felelős Befektetési Elveket. |
(19) |
A fenntarthatósági tényezőknek a befektetésekre vonatkozó döntéshozatal és a tanácsadási eljárások során történő figyelembevétele olyan előnyökkel járhat, amelyek túlmutatnak a pénzügyi piacokon. Ez fokozhatja a reálgazdaság ellenállóképességét és a pénzügyi rendszer stabilitását. Ezáltal végső soron hatással lehet a pénzügyi termékek kockázat-nyereség profiljára is. Ezért alapvető fontosságú, hogy a pénzügyi piaci szereplők és a pénzügyi tanácsadók olyan információt nyújtsanak, amely lehetővé teszi, hogy a végső befektetők megalapozott befektetési döntéseket hozzanak. |
(20) |
Azoknak a pénzügyi piaci szereplőknek, amelyek figyelembe veszik a befektetési döntéseknek a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatásait, a szerződéskötést megelőző tájékoztatásban minden egyes pénzügyi termékre vonatkozóan, tömören, minőségi vagy mennyiségi szempontból közzé kell tenniük, hogy hogyan vették figyelembe a főbb káros hatásokat, és a tájékoztatásnak arra vonatkozó nyilatkozatot is tartalmaznia kell, hogy a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatásokra vonatkozó információk a folyamatos jelentéstétel keretében hozzáférhetők. Főbb káros hatásnak a befektetési döntések és a befektetési tanácsadás azon hatásait kell tekinteni, amelyek negatív következményekkel járnak a fenntarthatósági tényezőkre nézve. |
(21) |
Eddig több, eltérő szintű célokat kitűző fenntartható termék került kidolgozásra. Ezért a szerződést megelőző közzététel és az időszakos jelentésekben történő közzététel során különbséget kell tenni egyrészről az olyan pénzügyi termékekre vonatkozó követelmények között, amelyek környezeti vagy társadalmi jellemzőket mozdítanak elő, másrészről az olyan pénzügyi termékekre vonatkozó követelmények között, amelyeknek célkitűzése a környezetre és a társadalomra gyakorolt pozitív hatás. Következésképpen a környezeti vagy társadalmi jellemzőkkel bíró pénzügyi termékek tekintetében a pénzügyi piaci szereplőknek közzé kell tenniük, hogy a kijelölt mutató, a fenntarthatósági mutató vagy az általános mutató összhangban van-e ezekkel a jellemzőkkel, és ha igen, hogyan, továbbá olyan esetekben, ahol nem használnak referenciamutatókat, arra vonatkozó tájékoztatást kell közzétenniük, hogy miként érvényesülnek a pénzügyi termékek fenntarthatósági jellemzői. A környezetre és a társadalomra gyakorolt pozitív hatást célul kitűző pénzügyi termékek esetében a pénzügyi piaci szereplőknek közzé kell tenniük, hogy milyen fenntarthatósági referenciamutatókkal mérik a fenntarthatósági teljesítményt, illetve ha nem használnak referenciamutatót, ki kell fejteniük, hogyan teljesíti a termék a fenntarthatósági célkitűzést. Az időszakos jelentések útján történő közzétételt évente kell megtenni. |
(22) |
Ez a rendelet nem érinti a 2009/65/EK, a 2009/138/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/65/EU, az (EU) 2016/97 és az (EU) 2016/2341 irányelvben, a 345/2013/EU és a 346/2013/EU rendeletben, a végrehajtási jogi aktusokban, valamint a magán-, illetve egyéni nyugdíjbiztosítási termékekre alkalmazandó nemzeti jogban a pénzügyi piaci szereplők és a pénzügyi tanácsadók alkalmazottainak javadalmazása vagy teljesítményének értékelése tekintetében előírt, többek között, de nem kizárólag a releváns alkalmazandó arányossági kritériumokra, például a méretre, a belső felépítésre, valamint a szóban forgó tevékenységek jellegére, nagyságrendjére és összetettségére vonatkozó szabályokat. Helyénvaló azonban – minőségi jellegű vagy számszerűsített információk formájában – nagyobb átláthatóságot biztosítani a pénzügyi piaci szereplők és a pénzügyi tanácsadók befektetési vagy biztosítási tanácsadással kapcsolatos azon javadalmazási politikái tekintetében, amelyek előmozdítják a fenntarthatósági kockázatok megfelelő és hatékony kezelését, olyan módon, hogy a javadalmazás szerkezete ne ösztönözzön túlzott kockázatvállalásra a fenntarthatósági kockázatok tekintetében és kapcsolódjon a kockázattal korrigált teljesítményhez. |
(23) |
Az átláthatóság javítása és a végső befektetők tájékoztatása céljából az arra vonatkozó információkhoz való hozzáférést, hogy a pénzügyi piaci szereplők hogyan integrálják a releváns, lényeges vagy valószínűsíthetően lényeges fenntarthatósági kockázatokat a befektetési döntéshozatali eljárásaikba – ideértve ezen eljárások szervezeti, kockázatkezelési és irányítási szempontjait is –, a pénzügyi tanácsadók pedig a tanácsadási folyamataikba, olyan módon kell szabályozni, hogy az említett szervezetek kötelesek legyenek a honlapjukon szerepeltetni az ezzel kapcsolatos politikáikra vonatkozó tömör információkat. |
(24) |
Az uniós jogban meghatározott jelenlegi közzétételi követelmények nem írják elő minden olyan információ közzétételét, amely ahhoz szükséges, hogy megfelelően tájékoztassa a végső befektetőket azon befektetéseik fenntarthatósággal kapcsolatos hatásairól, amelyeket környezeti vagy társadalmi jellemzőkkel bíró pénzügyi termékek, illetve fenntarthatósági célok megvalósítására irányuló pénzügyi termékek útján valósítanak meg. Ezért helyénvaló pontosabb és egységesített közzétételi követelményeket előírni e befektetések tekintetében. Helyénvaló például, hogy a kiválasztott fenntartható befektetési célkitűzés mérése szempontjából releváns mutatók felhasználásával rendszeresen jelentés készüljön a pénzügyi termék fenntarthatósággal kapcsolatos általános hatásáról. Amennyiben valamely megfelelő mutatót kijelöltek referenciamutatónak, ezt az információt az összehasonlíthatóság érdekében a kijelölt mutató és az általános piaci index tekintetében is meg kell adni. Amikor az ESZVA-kezelők a 346/2013/EU rendelettel összhangban információkat bocsátanak rendelkezésre egy adott alap célkitűzéseként választott pozitív társadalmi hatásról, az elért általános szociális eredményekről és az alkalmazott kapcsolódó módszerekről, akkor adott esetben ezeket az információkat felhasználhatják az e rendelet szerinti közzétételek céljára. |
(25) |
A 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) átláthatósági kötelezettségeket ír elő a nem pénzügyi kimutatásokban előforduló környezeti, társadalmi és vállalatirányítási kérdésekkel kapcsolatban. Az említett irányelv által megkövetelt forma és megjelenítés azonban nem minden esetben alkalmas arra, hogy a pénzügyi piaci szereplők és a pénzügyi tanácsadók a végső befektetőkkel folytatott tárgyalások során közvetlenül használják azokat. A pénzügyi piaci szereplők és a pénzügyi tanácsadók számára biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy adott esetben e rendelet céljaira felhasználják az említett irányelvvel összhangban a vezetés beszámolóiban és a nem pénzügyi kimutatásokban szereplő információkat. |
(26) |
A pénzügyi piaci szereplők és a pénzügyi tanácsadók honlapjain közzétett információk megbízhatóságának biztosítása érdekében ezeket az információkat naprakészen kell tartani, és minden felülvizsgálatukat vagy módosításukat világosan meg kell magyarázni. |
(27) |
Jóllehet ez a rendelet nem vonatkozik a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó nemzeti szociális biztonsági rendszerekre, tekintettel arra, hogy a tagállamok egyre nagyobb mértékben nyitják meg a szociális biztonsági rendszereik részét képező kötelező nyugdíjrendszereik kezelésének elemeit a pénzügyi piac szereplői vagy más magánjogi szervezetek előtt, és mivel e rendszerek fenntarthatósági kockázatoknak vannak kitéve, figyelembe vehetnek a fenntarthatóság szempontjából káros hatásokat, előmozdíthatnak környezeti vagy társadalmi jellemzőket vagy fenntartható befektetésekre irányulhatnak, a tagállamok számára lehetővé tenni, hogy az ilyen rendszerek esetében is alkalmazzák e rendeletet az információs aszimmetriák csökkentése érdekében. |
(28) |
Ez a rendelet nem gátolja a tagállamokat abban, hogy szigorúbb rendelkezéseket fogadjanak el vagy tartsanak fenn az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó szakpolitikákkal kapcsolatos tájékoztatást és a fenntarthatósági kockázatokkal kapcsolatos, a végső befektetők részére teljesítendő további közzétételeket illetően, feltéve hogy az érintett pénzügyi piaci szereplők és pénzügyi tanácsadók székhelye a területükön található. Az említett rendelkezések azonban nem akadályozhatják e rendelet hatékony alkalmazását vagy céljainak elérését. |
(29) |
Az (EU) 2016/2341 irányelv alapján a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknek a folytonosság és a rendszeresség garantálása érdekében befektetési döntéseikre és kockázatértékeléseikre alkalmazniuk kell az irányítási és kockázatkezelési szabályokat. A befektetési döntéseket olyan módon kell meghozni és a vonatkozó kockázatokat - köztük a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatokat - oly módon kell értékelni, hogy az biztosítsa a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tagjai és kedvezményezettjei érdekeinek való megfelelést. Az EIOPA-nak iránymutatásokat kell kibocsátania, amelyekben meghatározza, hogy az említett irányelv értelmében a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények befektetési döntéseiben és kockázatértékeléseiben hogyan kell figyelembe venni a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatokat. |
(30) |
Az átláthatóság javítása és a harmonizáció megfelelő szintjének biztosítása érdekében az EBH-t, az EIOPA-t és az ESMA-t (a továbbiakban együttesen: európai felügyeleti hatóságok, EFH-k) meg kell bízni a vegyes bizottság keretében az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozásával, amelyekben részletesebben meghatározzák a pénzügyi piaci szereplők szerződéskötést megelőző dokumentumaiban, időszakos éves jelentéseiben és honlapjain közzéteendő, az éghajlatváltozással és egyéb környezeti vonatkozású káros hatásokkal, a társadalmi és munkavállalói kérdésekkel, az emberi jogok tiszteletben tartásával, valamint a korrupció és a vesztegetés elleni küzdelemmel kapcsolatos fenntarthatósági mutatókra vonatkozó információk tartalmát, módszereit és megjelenítését, valamint amelyekben meghatározzák a környezeti vagy társadalmi jellemzők előmozdítására és a fenntartható befektetési célkitűzésekre vonatkozó információk megjelenítését és tartalmát. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján és az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban elfogadja az említett szabályozástechnikai standardokat. |
(31) |
Az EFH-kat meg kell bízni a vegyes bizottság keretében végrehajtás-technikai standardtervezetek kidolgozásával, amelyek meghatározzák a marketingközleményekben szereplő, a környezeti és társadalmi jellemzők előmozdítására és a fenntartható befektetésekre vonatkozó információk egységes megjelenítését. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 291. cikke szerinti végrehajtási jogi aktus útján és az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban elfogadja az említett végrehajtástechnikai standardokat. |
(32) |
Mivel az éves jelentések elvileg a teljes naptári évre vonatkozó üzleti eredményeket összesítik, az e rendeletben foglalt, az időszakos jelentésekre vonatkozó átláthatósági követelményekkel kapcsolatos rendelkezéseket 2022. január 1-ig nem kell alkalmazni. |
(33) |
Az e rendeletben foglalt közzétételi szabályoknak ki kell egészíteniük a 2009/65/EK, a 2009/138/EK, a 2011/61/EU, a 2014/65/EU, az (EU) 2016/97 és az (EU) 2016/2341 irányelvben, valamint a 345/2013/EU, a 346/2013/EU, az (EU) 2015/760 és az (EU) 2019/1238 rendeletben foglalt rendelkezéseket. |
(34) |
Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és megfelel a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveknek. |
(35) |
Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a végső befektetők védelmének erősítését és a nekik szóló közzétételek javítását, többek között a végső befektetők határokon átnyúló vásárlásai esetében is, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és – tekintve, hogy egységes közzétételi követelményeket kell meghatározni – azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet harmonizált szabályokat határoz meg a pénzügyi piaci szereplők és a pénzügyi tanácsadók által a fenntarthatósági kockázatoknak a folyamataikba való integrálása és e folyamataik során a fenntarthatóság szempontjából káros hatások figyelembevétele, valamint a pénzügyi termékekről szóló, fenntarthatósággal kapcsolatos információk tekintetében alkalmazandó átláthatósággal kapcsolatban.
2 cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. |
„pénzügyi piaci szereplő”: a következők egyike:
|
2. |
„biztosító”: a 2009/138/EK irányelv 18. cikkével összhangban engedélyezett biztosító; |
3. |
„biztosítási alapú befektetési termék”:
|
4. |
„alternatívbefektetésialap-kezelő”, vagy „ABAK”: a 2011/61/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározottak szerinti alternatívbefektetésialap-kezelő; |
5. |
„befektetési vállalkozás”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás; |
6. |
„portfóliókezelés”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjában meghatározott portfóliókezelés; |
7. |
„foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény”: az (EU) 2016/2341 irányelv 9. cikkével összhangban engedélyezett vagy nyilvántartásba vett, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény, kivéve azon intézményt, amellyel kapcsolatban valamely tagállam úgy határozott, hogy az említett irányelv 5. cikkét alkalmazza, és azon intézményt, amely olyan nyugdíjkonstrukciókat működtet, amelyek összesen kevesebb mint tizenöt taggal rendelkeznek; |
8. |
„nyugdíjbiztosítási termék”:
|
9. |
„páneurópai egyéni nyugdíjtermék” vagy „PEPP”: az (EU) 2019/1238 rendelet 2. cikkének 2. pontjában említett termék; |
10. |
„ÁÉKBV-alapkezelő”:
|
11. |
„pénzügyi tanácsadó”:
|
12. |
„pénzügyi termék”:
|
13. |
„alternatív befektetési alap” vagy „ABA”: a 2011/61/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerinti ABA; |
14. |
„nyugdíjkonstrukció”: az (EU) 2016/2341 irányelv 6. cikkének 2. pontjában meghatározott nyugdíjkonstrukció; |
15. |
„átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás” vagy „ÁÉKBV”: a 2009/65/EK irányelv 5. cikkével összhangban engedélyezett, átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás; |
16. |
„befektetési tanácsadás”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 4. pontjában meghatározott befektetési tanácsadás; |
17. |
„fenntartható befektetés”: valamely környezeti célkitűzéshez hozzájáruló gazdasági tevékenységbe történő befektetés, amelyet például az energiafelhasználásra, a megújuló energia felhasználására, a nyersanyagfelhasználásra, a vízfelhasználásra, a földhasználatra, a hulladéktermelésre, az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra, vagy a biológiai sokféleségre és a körforgásos gazdaságra gyakorolt hatásra vonatkozó alapvető erőforrás-hatékonysági mutatókkal mérnek, vagy valamely társadalmi célkitűzéshez hozzájáruló gazdasági tevékenységbe történő befektetés, különösen az egyenlőtlenség elleni küzdelemhez hozzájáruló befektetések, a társadalmi kohéziót, a társadalmi integrációt és a munkaügyi kapcsolatokat erősítő befektetések, illetve a humán tőkébe vagy a gazdaságilag vagy szociálisan hátrányos helyzetű közösségekbe történő befektetések, amennyiben e befektetések nem járnak e célkitűzések egyikére nézve sem jelentős káros hatással, továbbá ha a befektetést befogadó vállalkozások helyes vállalatirányítási gyakorlatokat követnek, különös tekintettel a szilárd irányítási struktúrák, a munkavállalói kapcsolatok, az érintett személyzet javadalmazása és az adójogszabályok betartása tekintetében. |
18. |
„szakmai befektető”: a 2014/65/EU irányelv II. mellékletében megállapított kritériumoknak megfelelő ügyfél; |
19. |
„lakossági befektető” bármely olyan befektető, aki nem minősül szakmai befektetőnek; |
20. |
„biztosításközvetítő”: az (EU) 2016/97 irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 3. pontjában meghatározott biztosításközvetítő; |
21. |
„biztosítási tanácsadás”: az (EU) 2016/97 irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 15. pontjában meghatározott tanácsadás; |
22. |
„fenntarthatósági kockázat”: olyan környezeti, társadalmi vagy irányítási esemény vagy körülmény, melynek bekövetkezése, illetve fennállása tényleges vagy potenciális, lényeges negatív hatást gyakorolhat a befektetés értékére; |
23. |
„európai hosszú távú befektetési alap” vagy „EHTBA”: az (EU) 2015/760 rendelet 6. cikkével összhangban engedélyezett alap; |
24. |
„fenntarthatósági tényezők”: környezeti, társadalmi és munkavállalói kérdések, az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a korrupció és a vesztegetés elleni küzdelemmel kapcsolatos kérdések. |
3. cikk
A fenntarthatósági kockázatokkal kapcsolatos politikák átláthatósága
(1) A pénzügyi piaci szereplők kötelesek a honlapjaikon információt közzétenni a fenntarthatósági kockázatoknak a befektetési döntéshozatali eljárásaikba történő integrálására vonatkozó politikáikról.
(2) A pénzügyi tanácsadók kötelesek a honlapjaikon információt közzétenni a fenntarthatósági kockázatoknak a befektetési, illetve biztosítási tanácsaikba történő integrálására vonatkozó politikáikról.
4. cikk
A fenntarthatóság szempontjából káros hatások átláthatósága a szervezetek szintjén
(1) A pénzügyi piaci szereplők kötelesek a honlapjaikon közzétenni és naprakészen tartani a következőket:
a) |
amennyiben figyelembe veszik a befektetési döntéseknek a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatásait, egy, az ezen hatások tekintetében alkalmazandó átvilágítási politikákról szóló nyilatkozat, kellően figyelembe véve a méretüket, tevékenységeik jellegét, illetve nagyságrendjét, valamint az általuk kínált pénzügyi termékeik típusait; vagy |
b) |
amennyiben nem veszik figyelembe a befektetési döntéseknek a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt káros hatásait, annak egyértelmű indokolása, hogy miért nem veszik azokat figyelembe, beleértve adott esetben az arra vonatkozó információt is, hogy szándékukban áll-e figyelembe venni e káros hatásokat, és ha igen, akkor mikor. |
(2) A pénzügyi piaci szereplőknek az (1) bekezdés a) pontjával összhangban nyújtott információk részeként legalább a következőket kell megadniuk:
a) |
a fenntarthatóság szempontjából káros főbb hatások és mutatók azonosítására és rangsorolására irányuló politikáikra vonatkozó információk; |
b) |
a fenntarthatóság szempontjából káros főbb hatások és az ezekkel kapcsolatban hozott – vagy adott esetben tervezett – intézkedések leírása; |
c) |
adott esetben a 2007/36/EK irányelv 3g. cikke szerinti szerepvállalási politikák rövid összefoglalója; |
d) |
hivatkozás a felelősségteljes üzleti magatartási kódexeknek és az átvilágításra és a jelentéstételre vonatkozó, nemzetközileg elismert standardoknak való megfelelésükre, és adott esetben a Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez való igazodásuk mértékére. |
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve, azok a pénzügyi piaci szereplők, amelyek a mérlegfordulónapjukon túllépik az adott pénzügyi évben foglalkoztatottak átlagos létszámára vonatkozóan 500 főt előíró kritériumot, 2021. június 30-tól kötelesek honlapjaikon nyilatkozatot közzétenni a befektetési döntéseknek a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatásai tekintetében alkalmazandó átvilágítási politikáikról és azt naprakészen tartani. E nyilatkozatnak legalább a (2) bekezdésben említett információkat tartalmaznia kell.
(4) E cikk (1) bekezdésétől eltérve, azok a pénzügyi piaci szereplők, amelyek a 2013/34/EU irányelv 3. cikkének (7) bekezdése szerinti nagy vállalatcsoportok anyavállalkozásai, és amelyek a csoport mérlegfordulónapján összevont alapon túllépik az adott pénzügyi évben foglalkoztatottak átlagos létszámára vonatkozóan 500 főt előíró kritériumot, 2021. június 30-tól kezdődően kötelesek honlapjaikon nyilatkozatot közzétenni a befektetési döntéseknek a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatások tekintetében alkalmazandó átvilágítási politikáikról és azt naprakészen tartani. E nyilatkozatnak legalább a (2) bekezdésben említett információkat tartalmaznia kell.
(5) A pénzügyi tanácsadók kötelesek a honlapjaikon közzétenni és naprakészen tartani a következőket:
a) |
információ arról, hogy – megfelelően figyelembe véve méretüket, tevékenységeik jellegét, illetve nagyságrendjét, valamint azon pénzügyi termékek típusait, amelyekkel kapcsolatban tanácsadást nyújtanak – befektetési, illetve biztosítási tanácsadásuk során figyelembe veszik-e a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatásokat; vagy |
b) |
információ arról, hogy befektetési, illetve biztosítási tanácsadásuk során miért nem veszik figyelembe a befektetési döntéseknek a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt káros hatásait, beleértve adott esetben az arra vonatkozó információt is, hogy szándékukban áll-e figyelembe venni e káros hatásokat, és ha igen, akkor mikor. |
(6) Az EFH-knak a vegyes bizottság keretében 2020. december 30-ig az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban az éghajlatra gyakorolt káros hatásokkal és egyéb környezeti vonatkozású káros hatásokkal kapcsolatos fenntarthatósági mutatókra vonatkozóan szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgozniuk az e cikk (1)–(5) bekezdésében említett információk tartalmáról, módszertanairól és megjelenítéséről.
Az EFH-knak adott esetben ki kell kérniük az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának véleményét.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok elfogadása útján kiegészítse e rendeletet.
(7) Az EFH-knak a vegyes bizottság keretében 2021. december 30-ig az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban a társadalmi és munkavállalói kérdések, az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a korrupció és a vesztegetés elleni küzdelem területén felmerülő káros hatásokkal kapcsolatos fenntarthatósági mutatókra vonatkozóan szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgozniuk az e cikk (1)–(5) bekezdésében említett információk tartalmáról, módszertanairól és megjelenítéséről.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok elfogadása útján kiegészítse e rendeletet.
5. cikk
A javadalmazási politikák átláthatósága a fenntarthatósági kockázatok integrálásának összefüggésében
(1) A pénzügyi piaci szereplőknek és a pénzügyi tanácsadóknak javadalmazási politikáikban információt kell nyújtaniuk arról, hogy hogyan biztosítják e politikák összhangját a fenntarthatósági kockázatok integrálásával, és ezen információkat honlapjaikon közzé kell tenniük.
(2) Az (1) bekezdésben említett információkat azon javadalmazási politikákba kell belefoglalni, amelyeket a pénzügyi piaci szereplők és a pénzügyi tanácsadók az ágazati jogszabályoknak, különösen a 2009/65/EK, a 2009/138/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/65/EU, az (EU) 2016/97 és az (EU) 2016/2341 irányelvnek megfelelően kötelesek létrehozni és fenntartani.
6. cikk
A fenntarthatósági kockázatok integrálásának átláthatósága
(1) A pénzügyi piaci szereplők a szerződéskötés előtti közzétételekben kötelesek feltüntetni a következők leírását:
a) |
a fenntarthatósági kockázatok befektetési döntéseikbe való integrálásának módja; és |
b) |
a fenntarthatósági kockázatok által az általuk kínált pénzügyi termékek hozamára gyakorolt valószínű hatások értékelésének eredményei. |
Amennyiben a fenntarthatósági kockázatokat a pénzügyi piaci szereplők nem minősítik relevánsnak, annak indokaira az első albekezdésben említett leírásokban röviden és egyértelműen magyarázatot kell adni.
(2) A pénzügyi tanácsadók a szerződéskötés előtti közzétételekben kötelesek feltüntetni a következők leírását:
a) |
a fenntarthatósági kockázatok befektetési vagy biztosítási tanácsaikba való integrálásának módja; és |
b) |
a fenntarthatósági kockázatok által az azon pénzügyi termékek hozamára gyakorolt valószínű hatások értékelésének eredménye, amelyekkel kapcsolatban tanácsadást nyújtanak. |
Amennyiben a pénzügyi tanácsadók a fenntarthatósági kockázatokat nem minősítik relevánsnak, annak indokaira az első albekezdésben említett leírásokban röviden és egyértelműen magyarázatot kell adni.
(3) Az e cikk (1) és a (2) bekezdésében említett információkat a következőképpen kell közzétenni:
a) |
az ABAK-ok esetében a 2011/61/EU irányelv 23. cikkének (1) bekezdésében említett, befektetőknek szóló közzétételekben; |
b) |
a biztosítók esetében a 2009/138/EK irányelv 185. cikkének (2) bekezdésében említett információszolgáltatás keretében, vagy adott esetben az (EU) 2016/97 irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően; |
c) |
a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények esetében az (EU) 2016/2341 irányelv 41. cikkében említett információszolgáltatás keretében; |
d) |
a minősített kockázatitőke-alapok kezelői esetében a 345/2013/EU rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében említett információszolgáltatás keretében; |
e) |
a minősített szociális vállalkozási alapok kezelői esetében a 346/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében említett információszolgáltatás keretében; |
f) |
nyugdíjbiztosítási termékek előállítói esetében írásban, kellő idővel azelőtt, hogy a lakossági befektető szerződést kötne valamely nyugdíjbiztosítási termékről; |
g) |
az ÁÉKBV-alapkezelők esetében a 2009/65/EK irányelv 69. cikkében említett tájékoztatóban; |
h) |
a portfóliókezelést vagy befektetési tanácsadást nyújtó befektetési vállalkozások esetében a 2014/65/EU irányelv 24. cikke (4) bekezdésének megfelelően; |
i) |
a portfóliókezelést vagy befektetési tanácsadást nyújtó hitelintézetek esetében a 2014/65/EU irányelv 24. cikke (4) bekezdésének megfelelően; |
j) |
a biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatban biztosítási tanácsadást nyújtó biztosításközvetítők és biztosítók, valamint a piaci ingadozásoknak kitett nyugdíjtermékekkel kapcsolatban biztosítási tanácsadást nyújtó biztosításközvetítők esetében az (EU) 2016/97 irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően; |
k) |
az EHTBA-k ABAK-jai esetében az (EU) 2015/760 rendelet 23. cikkében említett tájékoztatóban; |
l) |
a PEPP-szolgáltatók esetében az (EU) 2019/1238 rendelet 26. cikkében említett, kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban. |
7. cikk
A fenntarthatóság szempontjából káros hatások átláthatósága a pénzügyi termékek szintjén
(1) 2022. december 30-ig, amennyiben egy pénzügyi piaci szereplő a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontját, vagy 4. cikkének (3) vagy (4) bekezdését alkalmazza, a 6. cikk (3) bekezdésében említett közzétételeknek tartalmazniuk kell az alábbiakat:
a) |
világos és indokolással ellátott magyarázatot arról, hogy egy pénzügyi termék esetében figyelembe veszik-e a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatásokat, és ha igen, akkor hogyan; |
b) |
nyilatkozatot arról, hogy a 11. cikk (2) bekezdése szerint közzéteendő információkban szerepelnek a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatásokra vonatkozó információk. |
Amennyiben a 11. cikk (2) bekezdése szerinti információkban számszerűsítik a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb káros hatásokat, ezek az információk alapulhatnak a 4. cikk (6) és (7) bekezdése alapján elfogadott szabályozástechnikai standardok rendelkezésein.
(2) Amennyiben egy pénzügyi piaci szereplő a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontját alkalmazza, a 6. cikk (3) bekezdésében említett közzétételeknek minden egyes pénzügyi termék tekintetében tartalmazniuk kell egy nyilatkozatot arról, hogy a pénzügyi piaci szereplő nem veszi figyelembe a befektetési döntéseknek a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt káros hatásait, és ezt meg is kell indokolnia.
8. cikk
A környezeti vagy társadalmi jellemzők előmozdításának átláthatósága a szerződéskötés előtti közzétételekben
(1) Amennyiben valamely pénzügyi termék – egyéb jellemzők mellett – környezeti vagy társadalmi jellemzőket, illetve ezek kombinációját mozdítja elő, és amennyiben a befektetési célból kiválasztott vállalkozások helyes vállalatirányítási gyakorlatokat követnek, a 6. cikk (1) és (3) bekezdése alapján közzéteendő információknak tartalmazniuk kell a következőket:
a) |
információ arról, hogy az említett jellemzők hogyan valósulnak meg; |
b) |
amennyiben valamely mutatót referenciamutatónak jelöltek ki, információ arról, hogy e mutató összhangban áll-e a szóban forgó jellemzőkkel, és ha igen, milyen módon. |
(2) A pénzügyi piaci szereplőknek a 6. cikk (1) és (3) bekezdése alapján közzéteendő információkban meg kell adniuk, hogy hol található meg az e cikk (1) bekezdésében említett mutatók kiszámítására használt módszer.
(3) Az EFH-knak a vegyes bizottság keretében szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgozniuk, amelyek meghatározzák az e cikk szerint közzéteendő információk megjelenítését és tartalmát.
Az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozása során az EFH-knak figyelembe kell venniük a pénzügyi termékek különböző típusait, a jellemzőiket és az azok közötti eltéréseket, valamint azt a célkitűzést, hogy a közzétételek pontosak, tisztességesek, egyértelműek legyenek, ne legyenek félrevezetőek, egyszerűek és tömörek legyenek.
Az EFH-knak az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2020. december 30-ig kell benyújtaniuk a Bizottságnak.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén kiegészítse e rendeletet.
9. cikk
A fenntartható befektetések átláthatósága a szerződéskötést megelőző közzétételekben
(1) Amennyiben egy pénzügyi termék célkitűzése a fenntartható befektetés, és egy indexet jelöltek ki referenciamutatónak, a 6. cikk (1) és (3) bekezdése szerint közzéteendő információkat a következőkkel kell kiegészíteni:
a) |
arra vonatkozó információ, hogy a kijelölt index hogyan igazodik ehhez a célkitűzéshez; |
b) |
az arra vonatkozó magyarázat, hogy az említett célkitűzéshez igazított kijelölt index miért és mennyiben tér el egy általános piaci indextől. |
(2) Amennyiben egy pénzügyi termék célkitűzése a fenntartható befektetés, de nem jelöltek ki indexet referenciamutatónak, a 6. cikk (1) és (3) bekezdése szerint közzéteendő információnak magyarázatot kell tartalmaznia arról, hogy hogyan érik el az említett célkitűzést.
(3) Amennyiben egy pénzügyi termék célkitűzése a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése, a 6. cikk (1) és (3) bekezdése szerint közzéteendő információknak tartalmazniuk kell az alacsony szén-dioxid-kibocsátási kitettségre vonatkozó célkitűzést, figyelemmel a Párizsi Megállapodás globális felmelegedéssel kapcsolatos hosszú távú célkitűzéseinek elérésére.
E cikk (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben nem áll rendelkezésre az (EU) 2016/1011 rendelet (20) szerinti uniós éghajlatváltozási referenciamutató vagy Párizsi Megállapodáshoz igazodó uniós referenciamutató, akkor a 6. cikkben említett információknak részletes magyarázatot kell adniuk arra vonatkozóan, hogy hogyan biztosítják a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló cél elérése érdekében tett folyamatos erőfeszítéseket, figyelemmel a Párizsi Megállapodás globális felmelegedéssel kapcsolatos hosszú távú célkitűzéseinek elérésére.
(4) A pénzügyi piaci szereplők kötelesek szerepeltetni a 6. cikk (1) és (3) bekezdése alapján közzéteendő információk között azt, hogy hol található meg az e cikk (1) bekezdésében említett indexek és az e cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett referenciamutatók kiszámítására használt módszer.
(5) Az EFH-knak a vegyes bizottság keretében szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgozniuk, amelyek meghatározzák az e cikk szerint közzéteendő információk megjelenítését és tartalmát.
Az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozása során az EFH-knak figyelembe kell venniük a pénzügyi termékek különböző típusait, az (1), a (2) és a (3) bekezdésben említett céljaikat és az azok közötti eltéréseket, valamint azt a célkitűzést, hogy a közzétételek pontosak, tisztességesek, egyértelműek legyenek, ne legyenek félrevezetőek, egyszerűek és tömörek legyenek.
Az EFH-knak az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2020. december 30-ig kell benyújtaniuk a Bizottságnak.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén kiegészítse e rendeletet.
10. cikk
A környezeti és társadalmi jellemzők, valamint a fenntartható befektetések előmozdításának átláthatósága a weboldalakon
(1) A pénzügyi piaci szereplők kötelesek a 8. cikk (1) bekezdésében és a 9. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett minden egyes pénzügyi termék tekintetében a honlapjukon közzétenni és folyamatosan ott tartani a következő információkat:
a) |
a környezeti vagy társadalmi jellemzők, illetve a fenntartható befektetési célkitűzés leírása; |
b) |
a pénzügyi termék tekintetében kiválasztott fenntartható befektetés hatásának, illetve a környezeti vagy társadalmi jellemzőknek az értékelésére, mérésére és nyomon követésére használt módszerre vonatkozó információk, beleértve annak adatforrásait, az alapul szolgáló eszközök átvilágítási kritériumait és a pénzügyi termék általános fenntarthatósági hatásának, illetve a környezeti vagy társadalmi jellemzőknek a mérésére használt megfelelő fenntarthatósági mutatókat is; |
c) |
a 8. és a 9. cikkben említett információk; |
d) |
a 11. cikkben említett információk. |
Az első albekezdés alapján közzéteendő információknak egyértelműnek, tömörnek és a befektetők számára érthetőnek kell lenniük. Az információkat pontosan, tisztességesen, egyértelműen, nem félrevezető módon, egyszerűen és tömören, a honlap feltűnő, könnyen hozzáférhető helyén kell közzétenni.
(2) Az EFH-knak a vegyes bizottság keretében szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgozniuk, amelyek meghatározzák az (1) bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában említett információk tartalmát, valamint az említett bekezdés második albekezdésében említett formai követelményeket.
Az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozása során az EFH-knak figyelembe kell venniük a pénzügyi termékek különböző típusait, az (1) bekezdésben említett jellemzőiket és céljaikat, valamint az azok közötti eltéréseket. Az EFH-knak a szabályozási és technológiai fejleményekre tekintettel naprakésszé kell tenniük a szabályozástechnikai standardokat.
Az EFH-knak az első albekezdésben említett említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2020. december 30-ig kell benyújtaniuk a Bizottságnak.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén kiegészítse e rendeletet.
11. cikk
A környezeti és társadalmi jellemzők, valamint a fenntartható befektetések előmozdításának átláthatósága az időszakos jelentésekben
(1) Amennyiben valamely pénzügyi piaci szereplő a 8. cikk (1) bekezdésében, illetve a 9. cikk (1), (2) vagy (3) bekezdésében említett pénzügyi terméket kínál, az időszakos jelentéseiben szerepeltetnie kell a következők leírását:
a) |
a 8. cikk (1) bekezdésében említett pénzügyi termék esetében a környezeti vagy társadalmi jellemzők megvalósulásának mértéke; |
b) |
a 9. cikk (1), (2) vagy (3) bekezdésében említett pénzügyi termék esetén:
|
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett információkat a következőképpen kell közzétenni:
a) |
az ABAK-ok esetében a 2011/61/EU irányelv 22. cikkében említett éves jelentésben; |
b) |
a biztosítók esetében a 2009/138/EK irányelv 185. cikke (6) bekezdésének megfelelően évente, írásban; |
c) |
a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények esetében az (EU) 2016/2341 irányelv 29. cikkében említett éves jelentésben; |
d) |
a minősített kockázatitőke-alapok kezelői esetében a 345/2013/EU rendelet 12. cikkében említett éves beszámolóban; |
e) |
a minősített szociális vállalkozási alapok kezelői esetében a 346/2013/EU rendelet 13. cikkében említett éves beszámolóban; |
f) |
a nyugdíjbiztosítási termékek előállítói esetében írásban, az éves jelentésben, illetve a nemzeti jog szerinti jelentésekben; |
g) |
az ÁÉKBV-alapkezelők esetében a 2009/65/EK irányelv 69. cikkében említett éves beszámolóban; |
h) |
a portfóliókezelést nyújtó befektetési vállalkozások esetében a 2014/65/EU irányelv 25. cikkének (6) bekezdésében említett időszakos jelentésben; |
i) |
a portfóliókezelést nyújtó hitelintézetek esetében a 2014/65/EU irányelv 25. cikkének (6) bekezdésében említett időszakos jelentésben; |
j) |
a PEPP-szolgáltatók esetében az (EU) 2019/1238 rendelet 36. cikkében említett PEPP-számlaértesítőben. |
(3) Az e cikk (1) bekezdésének alkalmazásában a pénzügyi piaci szereplők adott esetben felhasználhatják a 2013/34/EU irányelv 19. cikke szerinti vezetési beszámolókban és az említett irányelv 19a. cikke szerinti nem pénzügyi kimutatásokban szereplő információkat.
(4) Az EFH-knak a vegyes bizottság keretében szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgozniuk, amelyek meghatározzák az (1) bekezdésben említett információk tartalmát és megjelenítését.
Az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozása során az EFH-knak figyelembe kell venniük a pénzügyi termékek különböző típusait, az (1) bekezdésben említett jellemzőiket és céljaikat, valamint az azok közötti eltéréseket. Az EFH-knak a szabályozási és technológiai fejleményekre tekintettel naprakésszé kell tenniük a szabályozástechnikai standardokat.
Az EFH-knak az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2020. december 30-ig kell benyújtaniuk a Bizottságnak.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadása révén kiegészítse e rendeletet.
12. cikk
A közzétételek felülvizsgálata
(1) A pénzügyi piaci szereplők kötelesek gondoskodni arról, hogy a 3., az 5. vagy a 10. cikkel összhangban közzétett információk naprakészek legyenek. Ha a pénzügyi piaci szereplő módosítja ezeket az információkat, ugyanazon a honlapon közzé kell tennie e módosítás világos magyarázatát is.
(2) Az (1) bekezdést értelemszerűen alkalmazni kell a pénzügyi tanácsadók által a 3. és az 5. cikkel összhangban közzétett bármely információra is.
13. cikk
Marketingközlemények
(1) A szigorúbb ágazati jogszabályok, különösen a 2009/65/EK, a 2014/65/EU és az (EU) 2016/97 irányelv, valamint az 1286/2014/EU rendelet sérelme nélkül a pénzügyi piaci szereplők és a pénzügyi tanácsadók kötelesek gondoskodni arról, hogy marketingközleményeik ne legyenek ellentmondásban az e rendelet alapján közzétett információkkal.
(2) Az EFH-k a vegyes bizottság keretében végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgozhatnak ki a környezeti és társadalmi jellemzők előmozdítására és a fenntartható befektetésekre vonatkozó információk egységes megjelenítésének meghatározása érdekében.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban elfogadja az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardokat.
14. cikk
Illetékes hatóságok
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az ágazati jogszabályokkal, különösen az e rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében említett ágazati jogszabályokkal, valamint a 2013/36/EU irányelvvel összhangban kijelölt illetékes hatóságok nyomon kövessék e rendeletnek a pénzügyi piaci szereplőkre és a pénzügyi tanácsadókra vonatkozó követelményeinek teljesítését. Az illetékes hatóságoknak minden olyan felügyeleti és vizsgálati hatáskörrel rendelkezniük kell, amely az e rendelet szerinti feladataik ellátásához szükséges.
(2) E rendelet alkalmazása céljából az illetékes hatóságoknak együtt kell működniük egymással és indokolatlan késedelem nélkül egymás rendelkezésére kell bocsátaniuk az ebben a rendeletben meghatározott feladataik ellátásához és a hatáskörük gyakorlásához szükséges információkat.
15. cikk
A foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények és a biztosításközvetítők tevékenységének átláthatósága
(1) A foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények az (EU) 2016/2341 irányelv 36. cikke (2) bekezdésének f) pontjával összhangban kötelesek közzétenni és folyamatosan közölni az e rendelet 3–7. cikkében, valamint a 10. cikke (1) bekezdése első albekezdésében említett információkat.
(2) A biztosításközvetítők az (EU) 2016/97 irányelv 23. cikkével összhangban kötelesek közölni az e rendelet 3. cikkében, a 4. cikke (5) bekezdésében, az 5. cikkében, a 6. cikkében, valamint a 10. cikke (1) bekezdése első albekezdésében említett információkat.
16. cikk
A 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó nyugdíjbiztosítási termékek
(1) A tagállamok határozhatnak úgy, hogy e rendeletet a nyugdíjbiztosítási termékeknek a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó, nemzeti szociális biztonsági rendszereket működtető előállítóira is alkalmazzák. Ilyen esetekben a nyugdíjbiztosítási termékeknek az e rendelet 2. cikke 1. pontjának d) alpontjában említett előállítói közé kell sorolni a nemzeti szociális biztonsági rendszereket működtető, valamint az e rendelet 2. cikkének 8. pontjában említett nyugdíjbiztosítási termékeket előállító nyugdíjbiztosításitermék-előállítókat is. Ilyen esetben az e rendelet 2. cikkének 8. pontjában említett nyugdíjbiztosítási termék fogalma magában foglalja az első mondatban említett nyugdíjbiztosítási termékeket is.
(2) A tagállamok értesítik a Bizottságot és az EFH-kat az (1) bekezdés szerint hozott határozatokról.
17. cikk
Mentességek
(1) Ez a rendelet nem alkalmazandó a biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatban biztosítási tanácsadást nyújtó biztosításközvetítőkre és azokra a bármilyen jogi formában – többek között természetes személyként vagy önálló vállalkozóként – működtetett vállalkozásnak minősülő, befektetési tanácsadást nyújtó befektetési vállalkozásokra, amelyek három személynél kevesebbet foglalkoztatnak.
(2) A tagállamok határozhatnak úgy, hogy e rendeletet az (1) bekezdésben említett, biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatban biztosítási tanácsadást nyújtó biztosításközvetítőkre, vagy befektetési tanácsadást nyújtó befektetési vállalkozásokra is alkalmazzák.
(3) A tagállamok értesítik a Bizottságot és az EFH-kat a (2) bekezdés szerint hozott határozatokról.
18. cikk
Jelentés
Az EFH-knak fel kell mérniük, hogy milyen mértékben került sor a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjával és 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban önkéntes közzétételekre. Az EFH-knak 2022. szeptember 10-ig és azt követően évente jelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak a bevált gyakorlatokról és ajánlást kell készíteniük az önkéntes jelentéstételi standardokról. Ezen éves jelentésben értékelni kell az átvilágítási gyakorlatoknak az e rendelet szerinti közzétételekre gyakorolt hatását, és iránymutatást kell nyújtani e témában. E jelentést nyilvánosságra kell hozni és meg kell küldeni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
19. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság 2022. december 30-ig értékeli e rendelet alkalmazását, különös tekintettel arra:
a) |
hogy a 4. cikk (3) és (4) bekezdésében található, az alkalmazottak átlagos számára való hivatkozást célszerű-e fenntartani, felváltani vagy egyéb kritériumokkal kiegészíteni, és mérlegeli az előnyöket és a kapcsolódó adminisztratív terhek arányosságát; |
b) |
hogy az adatok hiánya vagy optimálisnál gyengébb minősége – beleértve a fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt káros hatásokra vonatkozó, a befektetést befogadó vállalkozások által közlendő mutatószámokat – nem akadályozza-e e rendelet működését. |
(2) Az (1) bekezdésben említett értékeléshez adott esetben jogalkotási javaslatokat kell mellékelni.
20. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) Ezt a rendeletet 2021. március 10-től kell alkalmazni.
(3) E cikk (2) bekezdésétől eltérve, a 4. cikk (6) és (7) bekezdését, a 8. cikk (3) bekezdését, a 9. cikk (5) bekezdését, a 10. cikk (2) bekezdését, a 11. cikk (4) bekezdését és a13. cikk (2) bekezdését azonban 2019. december 29-től, a 11. cikk (1)–(3) bekezdését pedig 2022. január 1-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2019. november 27-én.
az Európai Parlament részéről
az elnök
D. M. SASSOLI
a Tanács részéről
az elnök
TUPPURAINEN
(1) HL C 62., 2019.2.15., 97. o.
(2) Az Európai Parlament 2019. április 18-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. november 8-i határozata.
(3) A Tanács (EU) 2016/1841 határozata (2016. október 5.) az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében létrejött párizsi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 282., 2016.10.19., 1. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).
(5) Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).
(6) Az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve (2011. június 8.) az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).
(7) Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).
(8) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).
(9) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/97 irányelve (2016. január 20.) a biztosítási értékesítésről (HL L 26., 2016.2.2., 19. o.).
(10) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2341 irányelve (2016. december 14.) a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről (HL L 354., 2016.12.23., 37. o.).
(11) Az Európai Parlament és a Tanács 345/2013/EU rendelete (2013. április 17.) az európai kockázatitőke-alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 1. o.).
(12) Az Európai Parlament és a Tanács 346/2013/EU rendelete (2013. április 17.) az európai szociális vállalkozási alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 18. o.).
(13) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/760 rendelete (2015. április 29.) az európai hosszú távú befektetési alapokról (HL L 123., 2015.5.19., 98. o.).
(14) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1238 rendelete (2019. június 20.) a páneurópai egyéni nyugdíjtermékről (PEPP) (HL L 198., 2019.7.25., 1. o.).
(15) Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).
(16) Az Európai Parlament és a Tanács 1094/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).
(17) Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).
(18) Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).
(19) Az Európai Parlament és a Tanács 1286/2014/EU rendelete (2014. november 26.) a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról (HL L 352., 2014.12.9., 1. o.).
(20) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1011 rendelete (2016. június 8.) a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről, valamint a 2008/48/EK és a 2014/17/EU irányelv, továbbá az 596/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 171., 2016.6.29., 1. o.).