This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32014D0472
Decision No 472/2014/EU of the European Parliament and of the Council of 16 April 2014 on the European Year for Development (2015)
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 472/2014/EÚ zo 16. apríla 2014 o Európskom roku rozvoja (2015)
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 472/2014/EÚ zo 16. apríla 2014 o Európskom roku rozvoja (2015)
Ú. v. EÚ L 136, 9.5.2014, p. 1–9
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
ELI: http://data.europa.eu/eli/dec/2014/472/oj
9.5.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 136/1 |
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 472/2014/EÚ
zo 16. apríla 2014
o Európskom roku rozvoja (2015)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 209 a článok 210 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 10. decembra 2013 (1),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1) |
Hlavným cieľom rozvojovej politiky je obmedzovanie a v dlhodobom horizonte odstránenie chudoby, ako je stanovené v článku 21 Zmluvy o Európskej únii (Zmluvy o EÚ) a v článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Boj proti chudobe pomôže tiež vybudovať stabilnejší, mierumilovnejší, prosperujúcejší a spravodlivejší svet, pričom sa zohľadní vzájomná závislosť bohatších a chudobnejších krajín. |
(2) |
Ako sa uvádza v uznesení Európskeho parlamentu z 23 októbra 2012 s názvom „Program zmien: budúcnosť rozvojovej politiky EÚ“, rozvojová spolupráca pozostáva aj z podpory ľudského rozvoja a rozvoja ľudských bytostí vo všetkých smeroch vrátane kultúrneho rozmeru. |
(3) |
Únia poskytuje pomoc v oblasti rozvojovej spolupráce od roku 1957 a je momentálne najväčším poskytovateľom oficiálnej rozvojovej pomoci na svete. |
(4) |
Lisabonská zmluva pevne začlenila rozvojovú politiku do vonkajšej činnosti Únie a podporila tým jej záujem o stabilný a prosperujúci svet. Rozvojová politika zároveň pomáha riešiť ostatné globálne problémy a prispieva k stratégii Európa 2020, ustanovenej v oznámení Komisie z 3. marca 2010 s názvom „Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“. |
(5) |
Únia zastáva vedúce postavenie, pokiaľ ide o navrhnutie a vykonávanie koncepcie súdržnosti politík na podporu rozvoja, ktorej cieľom je posilňovať synergie medzi politikami, ktoré sa netýkajú poskytovania pomoci, a rozvojovými cieľmi, s cieľom zabezpečiť, aby politiky Únie podporovali rozvojové potreby rozvojových krajín alebo aby neboli aspoň v rozpore s cieľom odstránenia chudoby. |
(6) |
V roku 2000 sa medzinárodné spoločenstvo prijatím miléniových rozvojových cieľov, ktoré akceptovala Únia a členské štáty, zaviazalo vykonať do roku 2015 konkrétne kroky na boj proti chudobe. |
(7) |
Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, Európskeho parlamentu a Komisie o politike rozvoja Európskej únie: „Európsky konsenzus“ (3), ktoré je najkomplexnejším základom rozvojovej spolupráce Únie, vyzýva Úniu, aby pomohla posilniť úlohu nových členských štátov ako nových darcov. |
(8) |
Svet prešiel za posledné roky obrovskými zmenami. Okrem iného došlo k výrazným posunom v globálnej hospodárskej a politickej rovnováhe. Na svetovej scéne sa objavili noví aktéri vrátane súkromných a iných mimovládnych aktérov. Hoci väčšina celosvetového hrubého domáceho produktu pripadá na rozvinuté krajiny a rýchlo sa rozvíjajúce krajiny, hlavnou hnacou silou celosvetového rastu sa stali rýchlo sa rozvíjajúce krajiny, ktoré už majú významný vplyv na svetové hospodárstvo. |
(9) |
Neustála podpora rozvojovej spolupráce je nevyhnutná v rýchle sa meniacom svete. Približne 1,3 miliardy ľudí žije ešte stále v extrémnej chudobe v dôsledku nízkych príjmov a v prípade mnohých ďalších ešte stále nie sú uspokojené potreby ľudského rozvoja. Takmer všade vo svete sa prehlbujú nerovnosti v rámci krajín. Prírodné prostredie čelí narastajúcemu tlaku a rozvojové krajiny sú obzvlášť zasiahnuté účinkami zmeny klímy. Uvedené výzvy sú celosvetové a vzájomne prepojené a do ich riešenia sa musia zapojiť všetky krajiny spoločne. |
(10) |
Diskusie o rámci na obdobie po roku 2015 sa začali: v nadväznosti na oznámenie Komisie z 13. októbra 2011 s názvom „Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: Program zmien“ a závery Rady zo 14. mája 2012 o Programe zmien, ktoré už priniesli významnú zmenu orientácie rozvojových politík Únie, Komisia predstavila svoje stanoviská vo svojom oznámení z 27. februára 2013 s názvom: „Dôstojný život pre všetkých, odstránenie chudoby a zabezpečenie trvalo udržateľnej budúcnosti pre celý svet“ a Rada vo svojich záveroch z 25. júna 2013 prijala „Všeobecný program na obdobie po roku 2015“ s cieľom riešiť nedostatky súčasného rámca pre rozvoj a stanoviť spoločný prístup k spojeniu odstránenia chudoby a problémov udržateľnosti vo všeobecnom medzinárodnom rámci. |
(11) |
Rok 2015 by mal byť symbolickým a zároveň rozhodujúcim, keďže ide o posledný rok na splnenie kolektívne dohodnutých miléniových rozvojových cieľov, a preto ponúka jedinečnú príležitosť na zhodnotenie medzinárodných záväzkov. Rok 2015 bude aj rokom, v ktorom by sa mali na medzinárodnej úrovni prijať veľké rozhodnutia o rámci pre rozvoj, ktorým sa má nahradiť rámec miléniových rozvojových cieľov v nadchádzajúcich desaťročiach. |
(12) |
Rok 2015 je zároveň vhodným rokom na prezentáciu výsledkov rozvojovej politiky Únie po zavedení zásad stanovených v oznámení Komisie o Programe zmien. |
(13) |
Rok 2015 bude zároveň aj rokom, počas ktorého sa uskutočnia v členských štátoch významné medzinárodné podujatia, ako je napríklad Svetová výstava EXPO s názvom „Živiť planétu: energia pre život“, ktorá sa bude konať v Miláne, ktoré poskytnú mimoriadnu príležitosť na diskusiu o globálnych rozvojových politikách a na vykonávanie rozsiahlych informačných aktivít o trvalo udržateľnom rozvoji a s tým súvisiacich otázkach. |
(14) |
Vo svojom uznesení o Programe zmien Európsky parlament vyzval Komisiu, aby rok 2015 vyhlásila za Európsky rok rozvoja a vyjadril nádej, že sa tak rozvojová spolupráca zviditeľní. |
(15) |
Rok 2015 by mal byť preto vyhlásený za Európsky rok rozvoja (ďalej len „Európsky rok“) s cieľom poskytnúť vhodnú príležitosťou na zvýšenie povedomia širokej verejnosti o aktuálnej orientácii rozvojovej politiky Únie. Potrebné sú informácie o tom, ako môže otvorená Únia pomôcť zabezpečiť globálnu udržateľnosť. Nato je potrebné zvyšovať informovanosť o globálnej vzájomnej závislosti a vysvetľovať skutočnosť, že rozvoj je viac než len pomoc. |
(16) |
Kľúčom k úspešnému dosahu činností Únie na podporu rozvoja je rozsah, v akom majú širokú všeobecnú a politickú podporu a poskytujú dôkazy o účinnom a efektívnom vynakladaní verejných prostriedkov v záujme dosiahnutia výsledkov v oblasti rozvoja. Európsky rok by mal byť preto katalyzátorom zvyšovania povedomia, a to aj prostredníctvom verejnej politickej diskusie a rozvojového vzdelávania, vytvárania podnetov a výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi, miestnymi a regionálnymi orgánmi, občianskou spoločnosťou, súkromným sektorom, sociálnymi partnermi a medzinárodnými subjektmi a organizáciami zapojenými do riešenia rozvojových problémov. Mal by pomôcť zamerať politickú pozornosť a zmobilizovať každého, koho sa to týka, s cieľom podporovať a presadzovať ďalšie akcie a iniciatívy na úrovni Únie a členských štátov, v spolupráci s príjemcami rozvojovej pomoci a ich zástupcami. |
(17) |
V rámci Európskeho roku by sa mala zvýšiť informovanosť o všetkých formách rodovej diskriminácie, ktorej sú vystavené ženy a dievčatá v rôznych regiónoch, najmä pokiaľ ide o prístup k vzdelávaniu, pracovným miestam a systémom zdravotnej starostlivosti, ako aj o nútených manželstvách, sexuálnom vykorisťovaní, mrzačení pohlavných orgánov a iných nekalých praktikách. |
(18) |
Osobitný prieskum Eurobarometra 392 s názvom „Solidarita vo svete: Európania a rozvojová pomoc“ uverejnený v októbri 2012 preukázal, že 85 % občanov Únie podporilo poskytovanie pomoci ľuďom v partnerských krajinách. Ako sa uvádza v uvedenej správe, napriek súčasnej ekonomickej situácii si viac ako šesť z desiatich občanov myslí, že pomoc ľuďom v partnerských krajinách by sa mala zvýšiť. Uvedená správa zároveň jasne poukázala na nedostatok vedomostí o rozvojovej spolupráci Únie, ktorý je dôvodom na zavedenie lepšej komunikácie. |
(19) |
Účinná koordinácia medzi všetkými partnermi, ktorí prispievajú na úrovni Únie, na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, je základným predpokladom pre účinný Európsky rok. Miestni a regionálni partneri majú v tomto prípade špecifickú úlohu pri propagácii rozvojovej politiky Únie. |
(20) |
Rozdielne sociálno-ekonomické a kultúrne súvislosti a citlivé otázky si vyžadujú, aby sa časť činností Európskeho roka decentralizovala na vnútroštátnu úroveň, v súlade s článkom 58 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (4). Vymedzenie politických priorít na vnútroštátnej úrovni by sa však malo koordinovať s Komisiou, aby sa zabezpečil súlad so strategickými cieľmi Európskeho roka. Úzka koordinácia činností Komisie a členských štátov má mimoriadny význam pre vytváranie synergií a úspešnosť Európskeho roka. |
(21) |
Do činností, ktoré sa majú financovať v rámci Európskeho roka, by sa mali mať možnosť okrem členských štátov voľne zapojiť kandidátske krajiny, na ktoré sa vzťahuje predvstupová stratégia, v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti uvedených krajín na programoch Únie stanovenými v príslušnej rámcovej dohode a v rozhodnutiach Asociačnej rady. Mala by sa podporovať koordinácia s vnútroštátnymi opatreniami, najmä s vnútroštátnymi programami rozvojového vzdelávania a zvyšovania informovanosti (DEAR). Miera a forma zapojenia do aktivít v rámci Európskeho roka by mala zostať na rozhodnutí každého členského štátu. |
(22) |
Mal by sa zabezpečiť súlad a doplnkovosť s ďalšími právnymi predpismi a činnosťami Únie, najmä s nástrojom financovania rozvojovej spolupráce ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 233/2014 (5), vrátane programu DEAR, Európskym rozvojovým fondom, nástrojom európskeho susedstva ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 232/2014 (6) a ďalšími nástrojmi Únie na financovanie vonkajšej činnosti, ak sú relevantné pre rozvojovú politiku. |
(23) |
Finančné záujmy Únie by sa počas celého výdavkového cyklu mali chrániť primeranými opatreniami vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby aj ukladaním administratívnych a finančných sankcií v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012. |
(24) |
S cieľom optimalizovať účinnosť a efektívnosť činností plánovaných v Európskom roku je dôležité v roku 2014 uskutočniť súbor prípravných akcií. |
(25) |
Komisia už prijala niekoľko opatrení na podporu rozvojových politík a informovanie občanov Únie o svojej rozvojovej spolupráci. Uvedené existujúce opatrenia by sa mali čo najviac využiť v rámci Európskeho roka. |
(26) |
Hlavnú zodpovednosť za zvyšovanie informovanosti občanov v otázkach rozvoja majú členské štáty. Akcie na úrovni Únie dopĺňajú a obohacujú akcie uskutočnené na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ako je zdôraznené v politickom vyhlásení, ktoré 22. októbra 2008 podpísal Európsky parlament, Rada a Komisia s názvom „Komunikovanie o Európe v partnerstve“. |
(27) |
Keďže v dôsledku potreby viacstranných partnerstiev, nadnárodnej výmeny informácií a zvyšovania informovanosti a šírenia osvedčených postupov v celej Únii nie je možné ciele tohto rozhodnutia uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu rozsahu Európskeho roka ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Predmet úpravy
Rok 2015 sa vyhlasuje za „Európsky rok rozvoja“ (ďalej len „Európsky rok“).
Heslo Európskeho roka je: „Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť“.
Článok 2
Ciele
Ciele Európskeho roka sú:
a) |
informovať občanov Únie o rozvojovej spolupráci Únie a jej členských štátov s dôrazom na výsledky, ktoré Únia v spolupráci s členskými štátmi dosiahla ako globálny aktér a ktoré bude naďalej dosahovať v súlade s najnovšími rokovaniami o všeobecnom rámci na obdobie po roku 2015; |
b) |
podporovať priamu angažovanosť, kritické myslenie a aktívny záujem občanov Únie a zainteresovaných strán o rozvojovú spoluprácu, a to aj v rámci navrhovania a vykonávania politík v tejto oblasti, a |
c) |
zvyšovať informovanosť o prínosoch rozvojovej spolupráce Únie nielen pre príjemcov rozvojovej pomoci Únie, ale aj pre občanov Únie, a zabezpečiť širšie pochopenie súdržnosti politík na podporu rozvoja a vybudovať u občanov v Európe a v rozvojových krajinách zmysel pre spoločnú zodpovednosť, solidaritu a príležitosť v meniacom sa a čoraz vzájomne závislejšom svete. |
Článok 3
Opatrenia
1. Opatrenia, ktoré sa prijmú na dosiahnutie cieľov Európskeho roka, zahŕňajú tieto opatrenia, ktoré sa môžu organizovať na úrovni Únie alebo na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, ako sa stanovuje v prílohe, ako aj v partnerských krajinách, v súlade s článkom 6 ods. 5:
a) |
komunikačné kampane na šírenie hlavných posolstiev zacielených na širokú verejnosť a konkrétnejšie cieľové skupiny, najmä mladých ľudí a iné kľúčové cieľové skupiny, aj prostredníctvom sociálnych médií; |
b) |
organizovanie konferencií, podujatí a iniciatív so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami na propagáciu aktívnej účasti a diskusie a na zvýšenie informovanosti na všetkých úrovniach; |
c) |
konkrétne opatrenia v členských štátoch zamerané na podporu cieľov Európskeho roka, a to najmä prostredníctvom rozvojového vzdelávania, výmeny informácií, skúseností a osvedčených postupov medzi národnými, regionálnymi alebo miestnymi správnymi orgánmi a inými organizáciami, a |
d) |
realizovanie štúdií a prieskumov a šírenie ich výsledkov. |
2. Komisia môže označiť ďalšie opatrenia ako prínosné pre ciele Európskeho roka a umožniť, aby bol názov Európskeho roka a jeho heslo využitý na propagáciu uvedených opatrení, pokiaľ prispejú k uvedeným cieľom.
Článok 4
Koordinácia s členskými štátmi
1. Komisia vyzve členské štáty, aby určili národného koordinátora, ktorý bude zodpovedný za organizáciu účasti uvedeného členského štátu na Európskom roku. Členské štáty oznámia každé takéto vymenovanie Komisii.
2. Národní koordinátori v úzkej koordinácii s Komisiou spolupracujú a konzultujú so širokým spektrom príslušných zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti a súkromného sektora, národných parlamentov, sociálnych partnerov a prípadne národných agentúr, orgánov štátnej správy na federálnej alebo nižšej úrovni vrátane regionálnych a miestnych orgánov a v prípade potreby pridružených zámorských krajín a území alebo kontaktných miest pre príslušné programy Únie.
3. Komisia vyzve členské štáty, aby jej do 1. septembra 2014 poslali svoj pracovný program, v ktorom uvedú podrobnosti o vnútroštátnych činnostiach plánovaných v rámci Európskeho roka, v súlade s cieľmi Európskeho roka a podrobnosťami o opatreniach uvedenými v prílohe.
4. Pred schválením pracovných programov sa Komisia uistí, že uvedené činnosti spĺňajú v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012 (7) ciele Európskeho roka.
Článok 5
Účasť
Do činností Európskeho roka, ktoré sa majú financovať Úniou, sa môžu voľne zapojiť členské štáty a kandidátske krajiny, ktoré čerpajú výhody z predvstupovej stratégie v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a v rozhodnutiach Asociačnej rady.
Článok 6
Koordinácia na úrovni Únie a implementácia
1. Komisia vykoná toto rozhodnutie na úrovni Únie, najmä prijatím potrebných rozhodnutí o financovaní, v súlade s nariadeniami o zriadení nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti relevantných pre dotknuté činnosti, a to európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 235/2014 (8), nástroj európskeho susedstva, nástroj na podporu stability a mieru ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 (9), nástroj predvstupovej pomoci ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 231/2014 (10) a nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady č. 234/2014 (11) (ďalej len „nástroje na financovanie vonkajšej činnosti“).
2. Komisia spolu s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) úzko spolupracuje s Európskym parlamentom, Radou a členskými štátmi, Európskym hospodárskym a sociálnym výborom, Výborom regiónov a orgánmi a združeniami aktívnymi v oblasti rozvoja na úrovni Únie.
3. Komisia zvoláva zasadnutia národných koordinátorov s cieľom koordinovať implementáciu Európskeho roka a vymieňať si informácie o jeho realizácii na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni. Komisia môže pozvať zástupcov občianskej spoločnosti a regionálnych a miestnych orgánov, ako aj poslancov Európskeho parlamentu, aby sa na týchto zasadnutiach zúčastnili ako pozorovatelia.
4. Komisia zvoláva zasadnutia všetkých príslušných zainteresovaných strán zapojených do rozvoja Únie, aby jej pomohli pri vykonávaní Európskeho roka na úrovni Únie. Na tieto zasadnutia sa pozývajú národní koordinátori.
5. Komisia určí Európsky rok za prioritu komunikačných aktivít svojich zastúpení v členských štátoch a delegácií EÚ v partnerských krajinách. Pokiaľ ide o účasť v činnostiach spojených s Európskym rokom, či už uvedené aktivity prebiehajú v Únii alebo v tretích krajinách, partneri v oblasti rozvoja v tretích krajinách sú podporovaní prostredníctvom delegácií EÚ, zatiaľ čo zámorské krajiny a územia sú podporované prostredníctvom vhodných inštitucionálnych kanálov.
6. ESVČ a delegácie EÚ vytvoria z Európskeho roka neoddeliteľnú súčasť svojich priebežných informačných a komunikačných činností.
Článok 7
Súlad a komplementárnosť
V súlade s nariadeniami o zriadení nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti relevantných pre dotknuté akcie Komisia zabezpečí, aby opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí boli v súlade s ostatnými európskymi, národnými a regionálnymi programami a opatreniami, ktoré pomáhajú plniť ciele Európskeho roka, a aby v plnej miere dopĺňali existujúce opatrenia Únie, národné a regionálne opatrenia.
Článok 8
Osobitné ustanovenia pre finančnú a nefinančnú podporu
1. Opatrenia s pôsobnosťou na úrovni Únie uvedené v časti A prílohy vedú k postupu verejného obstarávania alebo postupu udeľovania grantov financovaných Úniou v súlade s hlavami V a VI nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
2. Opatrenia s pôsobnosťou na úrovni Únie uvedené v časti B prílohy sa môžu spolufinancovať Úniou.
3. Komisia môže poskytnúť spolufinancovanie každému národnému koordinátorovi v súlade s postupom uvedeným v časti C prílohy.
4. Ak je vhodné a bez toho, aby boli dotknuté ich ciele a rozpočet, existujúce programy, ktoré prispievajú k podpore rozvoja, sa môžu využiť na podporu Európskeho roka. Okrem toho sa vo vnútroštátnych pracovných programoch môže zvážiť aj mimoriadne úsilie členských štátov v organizovaní medzinárodných podujatí týkajúcich sa rozvoja alebo medzinárodných pracovných aktivít súvisiacich s rozvojom.
5. Komisia môže poskytnúť nefinančnú podporu na činnosti vykonávané verejnými aj súkromnými organizáciami, ktoré sú v súlade s článkom 3 ods. 2.
6. Aby boli opatrenia považované za oprávnené na financovanie podľa tohto rozhodnutia, vyžaduje sa od nich, aby efektívne využívali verejné zdroje, prinášali pridanú hodnotu a aby boli orientované na výsledky.
Článok 9
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní akcií financovaných na základe tohto rozhodnutia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami a inšpekciami, a vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich administratívnych a finančných sankcií.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na základe kontrol a inšpekcií na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie na základe tohto rozhodnutia.
3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže viesť vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (13) na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou o grante, rozhodnutím o grante, alebo zmluvou financovanou na základe tohto rozhodnutia, nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu, ktoré má vplyv na finančné záujmy Únie.
Článok 10
Podávanie správ a vyhodnocovanie
Do 31. decembra 2016 Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o vykonávaní, výsledkoch a celkovom hodnotení opatrení stanovených v tomto rozhodnutí s cieľom zvážiť primerané následné opatrenia.
Článok 11
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Štrasburgu 16. apríla 2014
Za Európsky parlament
predseda
M. SCHULZ
Za Radu
predseda
D. KOURKOULAS
(1) Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.
(2) Pozícia Európskeho parlamentu z 2. apríla 2014 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 14. apríla 2014.
(3) Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1.
(4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).
(5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 233/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce na obdobie 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 44).
(6) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 232/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj európskeho susedstva (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 27).
(7) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).
(8) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 235/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania pre demokraciu a ľudské práva vo svete (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 85).
(9) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj na podporu stability a mieru (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 1).
(10) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 231/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA II) (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 11).
(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 234/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 77).
(12) Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).
(13) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).
PRÍLOHA
PODROBNÉ INFORMÁCIE O OPATRENIACH PODĽA ČLÁNKU 3
Implementácia Európskeho roka sa zameria na rozsiahlu informačnú a komunikačnú kampaň pre celú Úniu, doplnenú o akcie, ktoré uskutočnia členské štáty. Do akcií na úrovni Únie i členských štátov môže byť zahrnutá aj občianska spoločnosť, mládežnícke organizácie, sociálni partneri, súkromný sektor, národné parlamenty a v prípade potreby národné agentúry, orgány štátnej správy na federálnej alebo nižšej úrovni vrátane regionálnych a miestnych orgánov a ďalšie zainteresované strany s cieľom vybudovať pocit zodpovednosti medzi hlavnými aktérmi.
Únia poskytne finančnú podporu ako aj povolenie používať logo vytvorené Komisiou, a iné materiály súvisiace s Európskym rokom, opatreniam, ktoré realizujú verejné alebo súkromné organizácie, ak uvedené organizácie Komisiu ubezpečia, že uvedené opatrenia sa vykonajú alebo sa budú vykonávať v roku 2015 a že je pravdepodobné, že významne prispejú k dosiahnutiu cieľov Európskeho roka.
A. PRIAME OPATRENIA ÚNIE
Financovanie má formu priameho nákupu tovaru a služieb podľa existujúcich rámcových zmlúv. Financovanie sa môže poskytovať aj formou grantov do maximálnej výšky 80 % konečných nákladov na činnosti. Opatrenia môžu zahŕňať:
a) |
informačné a propagačné kampane, ktoré zahŕňajú:
|
b) |
ostatné iniciatívy:
|
B. SPOLUFINANCOVANIE OPATRENÍ ÚNIE
Významné podujatia na úrovni Únie zamerané na zvyšovanie povedomia o cieľoch Európskeho roka, ktoré môžu byť organizované v spolupráci s členskými štátmi, ktoré budú predsedať Rade v roku 2015, môžu dostať grant Únie do výšky 80 % konečných nákladov na činnosti.
C. SPOLUFINANCOVANIE OPATRENÍ ČLENSKÝCH ŠTÁTOV
Každý národný koordinátor môže predložiť žiadosť o spolufinancovanie Úniou opatrení alebo pracovného programu na podporu Európskeho roka. Pracovný program opisuje konkrétne národné činnosti, ktoré sa majú financovať. V uvedenom rámci môžu členské štáty vymedziť svoje vlastné priority a iniciatívy v súlade s článkom 2 a v príslušných prípadoch môžu zahrnúť aj zámorské krajiny a územia.
K žiadosti o spolufinancovanie sa pripojí podrobný rozpočet s celkovými nákladmi na navrhované opatrenia alebo pracovný program, ako aj výškou a zdrojmi prípadného spolufinancovania. Príspevok Únie môže dosiahnuť najviac 80 % konečných nákladov na činnosti. Komisia určí orientačné sumy, ktoré budú jednotlivým národným koordinátorom k dispozícii na spolufinancovanie a lehotu na podanie žiadostí na základe kritérií, ktoré zohľadnia počet obyvateľov a životné náklady v dotknutom členskom štáte. Pevná suma pre každý členský štát zaručuje minimálnu úroveň činností.
Pri stanovení uvedenej pevnej sumy Komisia zohľadní relatívne krátku skúsenosť s rozvojovou spoluprácou v tých členských štátoch, ktoré vstúpili do Únie po 1. januári 2004. Komisia rovnako zohľadní aj opatrenia predložené spoločne viacerými členskými štátmi alebo opatrenia, na ktorých sa podieľa viacero členských štátov.
Komisia zabezpečí transparentný, včasný a efektívny postup schvaľovania na základe zásad rovnakého zaobchádzania a riadneho finančného hospodárenia.