Koronavirusi
Orthocoronavirinae | |
---|---|
![]() 2019-nCoV virion | |
Sistematika | |
Koljeno: | incertae sedis |
Red: | Nidovirales |
Porodica: | Coronaviridae |
Potporodica: | Orthocoronavirinae |
Rodovi[1] | |
Sinonimi | |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/78/Coronaviruses_004_lores.jpg/150px-Coronaviruses_004_lores.jpg)
Koronavirusi (latinski: Orthocoronavirinae, Coronavirinae) su skupina virusa koji uzrokuju bolesti kod sisavaca i ptica. Virusi kod ljudi uzrokuju respiratorne infekcije, poput prehlade, koje su obično blage. Rjeđi oblici, poput SARS-a, MERS-a i bolesti COVID-19, mogu biti smrtonosni. Kod krava i svinja koronavirusi izazivaju proljev, a kod kokoši bolest gornjih dišnih puteva. Ne postoji odobreno cjepivo ili antivirusni lijekovi za sprječavanje ili liječenje virusa.
Koronavirusi su virusi iz potporodice Orthocoronavirinae, porodice Coronaviridae i reda Nidovirales.[4][5] Obavijeni su jednolančanim, pozitivno usmjerenim RNA genomom i spiralno simetričnim nukleokapsidom. Veličina genoma je između 26 i 32 kilobaze – najveća za neki RNA virus.
Naziv "koronavirus" dolazi od latinske riječi corona, čije je značenje "kruna" ili "aureola", a odnosi se na karakteristični izgled virusnih čestica (viriona): imaju obod koji podsjeća na krunu ili koronu Sunca.
Epidemije
Epidemija | Tip virusa | Smrtni slučajevi | Broj zaraženih |
---|---|---|---|
Epidemija SARS-a iz 2003. | SARS-CoV | 774[6] | 8.096 |
Epidemija MERS-a na Bliskom Istoku 2012. | MERS | preko 400[7] | 2.506[8] |
Epidemija MERS-a u Južnoj Koreji 2015. | MERS | 36[9] | 186[10] |
Epidemija MERS-a 2018. | MERS | 41[11] | 147[12] |
Pandemija COVID-19 | SARS-CoV-2 | 6 872 943 | 688 084 071 |
Podrijetlo
Procjenjuje se da je najnoviji uobičajeni predak (MRCA) svih koronavirusa postojao tek prije 8000. godine prije Krista, iako neki modeli postavljaju zajedničkog pretka još u 55 milijuna godina ili više, što podrazumijeva dugoročnu koevoluciju sa šišmišom i ptičjim vrstama. Najnoviji predak alfakoronavirusne linije postavljen je na oko 2400 pr. Kr., Betakoronavirusne linije na 3300 pne, linije gamakoronavirusa na 2800 pr. ne i deltakoronavirusne linije na oko 3000 pne. Šišmiši i ptice, kao toplokrvni leteći kralježnjaci, idealan su prirodni rezervoar za genski bazen koronavirusa (s šišmišima rezervoar za alfakoronaviruse i betakoronavirus - a ptice rezervoar za gamakoronavirus i deltakoronavirus). Veliki broj i svjetski raspon vrsta šišmiša i ptičjih vrsta koje su domaćini virusa omogućio je opsežnu evoluciju i širenje koronavirusa.
Otkriće
Koronavirusi su prvi put otkriveni u 1930-ima kada se pokazalo da je akutna respiratorna infekcija pripitomljenih pilića uzrokovana virusom infektivnog bronhitisa (IBV). U četrdesetim godinama dva životinjska koronavirusa, mišji virus hepatitisa (MHV) i transmisivni gastroenteritis virus (TGEV) su izolirani.[13]
Ljudski koronavirusi otkriveni su u 1960-ima.[14] Najraniji proučavani ljudski koronavirusi bili su od ljudskih pacijenata s prehladom, koji su kasnije nazvani humani koronavirus 229E i humani koronavirus OC43.[15] Od tada su identificirani drugi ljudski koronavirusi, uključujući SARS-CoV 2003., HCoV-NL63 2004., HCoV-HKU1 2005., MERS-CoV 2012. i SARS-CoV-2 u 2019. godini. Većina njih uključena je u ozbiljne infekcije dišnih puteva.[16][17]
Struktura
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/SARS-CoV-2_virion_animation.gif/300px-SARS-CoV-2_virion_animation.gif)
Koronavirusi su velike pleomorfne sferne čestice s loptastim površinskim izbočenjima.[18] Prosječni promjer čestica virusa je oko 120 nm (.12 μm ). Promjer ovojnice je ~ 80 nm (.08 μm), a peplomeri su duljine ~ 20 nm (.02 μm). Ovojnica virusa u elektronskim mikrografima pojavljuje se kao poseban par elektronski gustih ljuski.[19][20]
Virusna ovojnica sastoji se od lipidnog dvosloja na kojem su usidreni membrana (M), ovojnica (E) i strukturni proteini na peplomerima (S).[21] Podskupina koronavirusa (posebno članovi betakoronavirusne podskupine A ) također imaju kraći površinski protein sličan šiljku koji se naziva hemaglutinin esteraza (HE).[22]
Unutar ovojnice nalazi se nukleokapsid, koji je formiran od višestrukih kopija nukleokapsidnog (N) proteina, koji su vezani za jednolančani RNA genom u kontinuiranoj konformaciji tipa perla-na-nizu.[23][24] Ovojnica lipidnog dvosloja, membranski proteini i nukleokapsid štite virus kada je izvan stanice domaćina.[25]
Teški akutni respiratorni sindrom
Teški akutni respiratorni sindrom (engl. SARS - Severe acute respiratory syndrome) bolest je dišnih putova u ljudi koju uzrokuje SARS koronavirus (SARS - CoV). Virus je zamalo uzrokovao pandemiju između studenog 2002. i srpnja 2003., s 8096 poznatih slučajeva i 12 potvrđenih smrtnih ishoda, prema izvještaju Svjetske zdravstvene organizacije iz 21. srpnja 2004. godine. U nekoliko tjedana SARS se proširio iz provincije Guangdong u Kini na 37 zemalja diljem svijeta.
Smrtnost kroz dobne skupine do 8. svibnja 2003. iznosila je manje od 1% za mlađe od 24 godine, 6% za one od 25 do 44 godine, 15% za one od 45 do 64 godine i više od 50% za one starije od 60 godina. Za usporedbu, smrtnost gripe je obično oko 0,6% (među starijima) ali može porasti do 33% kada dođe do novih mutacija virusa. Stopa smrtnosti za virusnu upalu pluća može dosegnuti i 70%.
Od svibnja 2006., širenje SARS-a je u potpunosti zaustavljeno, sa zadnjim slučajem primijećenim u lipnju 2003. godine (iako je zadnji slučaj bio zaraza u laboratoriju 2004.). Ipak, SARS se ne smatra istrijebljenim jer još uvijek može biti prisutan među životinjskim vrstama i može se vratiti u ljudsku populaciju u budućnosti.
Respiratorni sindrom Bliskog istoka
U rujnu 2012. godine identificirana je nova vrsta koronavirusa, u početku nazvana Novel Coronavirus 2012, a sada je službeno nazvana koronavirus respiratornog sindroma Bliskog istoka (MERS-CoV).[26][27] Ubrzo nakon toga, Svjetska zdravstvena organizacija objavila je globalnu uzbunu.[28] U ažuriranju WHO-a 28. rujna 2012. kaže se da se čini da virus nije lako prešao s osobe na osobu.[29] Međutim, 12. svibnja 2013., slučaj prenošenja s čovjeka na čovjeka u Francuskoj potvrdilo je francusko Ministarstvo za socijalna pitanja i zdravstvo.[30] Pored toga, slučajeve prenošenja s čovjeka na čovjeka prijavilo je Ministarstvo zdravlja u Tunisu. Dva potvrđena slučaja uključuju ljude koji su, čini se, bolest ulovili od svog pokojnog oca, koji se razbolio nakon posjeta Kataru i Saudijskoj Arabiji. Unatoč tome, čini se da je virus imao problema sa širenjem s čovjeka na čovjeka, jer većina zaraženih pojedinaca virus ne prenosi.[31] Do 30. listopada 2013. u Saudijskoj Arabiji je bilo 124 slučaja i 52 smrtna slučaja.[32]
Nakon što je nizozemski Erasmus Medical Center sekvencionirao virus, virus je dobio novo ime, Human Coronavirus - Erasmus Medical Center (HCoV-EMC). Konačni naziv virusa je koronavirus respiratornog sindroma Bliskog istoka (MERS-CoV). Jedini slučajevi u SAD-u (oba su preživjela) zabilježeni su u svibnju 2014.[33]
U svibnju 2015. godine došlo je do epidemije MERS-CoV-a u Republici Koreji, kada je čovjek koji je putovao na Bliski Istok posjetio četiri bolnice na području Seula kako bi liječio svoju bolest. To je uzrokovalo jednu od najvećih epidemija MERS-CoV-a izvan Bliskog Istoka.[34] Od prosinca 2019. godine, laboratorijskim testovima potvrđeno je 2.468 slučajeva infekcije MERS-CoV, od kojih je 851 bilo smrtno, a stopa smrtnosti iznosila je oko 34,5%.[35]
Kao i kod SARS-CoV i SARS-CoV-2, za MERS još uvijek nemamo lijekova i cjepiva.[36]
SARS-CoV-2
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/COVID-19_Outbreak_World_Map.svg/220px-COVID-19_Outbreak_World_Map.svg.png)
+10.000 slučajeva
1.000–9.999 slučajeva
100–999 slučajeva
10–99 slučajeva
1–9 slučajeva
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/COVID-19-outbreak-timeline.gif/220px-COVID-19-outbreak-timeline.gif)
SARS-CoV-2, prije poznat kao 2019-nCoV, prvi je puta identificiran u prosincu 2019. godine u gradu Wuhanu u kineskoj provinciji Hubei kada je 41 osoba oboljela od upale pluća bez jasnog uzroka.[37][38][39] Virus se može prenositi s osobe na osobu.[40] Prema stanju od 4. ožujka 2020., potvrđeno je 94.347 oboljelih, od kojih je oko 6.700 u kritičnom stanju.[41] Epidemija virusa primarno zahvaća kontinentalnu Kinu, Južnu Koreju, Italiju, Japan i Iran, s manjim brojem ili izoliranim slučajevima u 60-ak drugih država.[42] Prema stanju od 4. ožujka 2020. godine, izvan Kine zaraženo je oko 14.000 osoba.[43]
Prvi slučaj zaraze virusom SARS-CoV-2 u Hrvatskoj potvrđen je 25. veljače 2020.[44][45][46][47] Trenutačno je (od 27. ožujka) u Republici Hrvatskoj 1 273 256 oboljelih osoba, dok ih je na koronavirus do sada (27. ožujka) testirano 4 770 929.[48][49]
31. prosinca 2019. kineske vlasti su objavile da je zabilježeno grupiranje oboljelih od upale pluća u gradu Wuhan, u proviniciji Hubei. Oboljeli su razvili simptome povišene temperature, kašlja i otežanog disanja s pozitivnim nalazom na plućima, dokazanim radiološkom pretragom. Prvi slučajevi oboljelih zabilježeni su početkom prosinca, a epidemiološki su bili povezani s boravkom na gradskoj tržnici Huanan Seafood Wholesale Market, veleprodajnom tržnicom morskih i drugih živih životinja. 7. siječnja 2020. kineske su zdravstvene vlasti službeno priopćile otkriće novog koronavirusa povezanog sa slučajevima virusne upale pluća u Wuhanu. Radi suzbijanja i sprječavanja širenja epidemije, kineske su vlasti, uz zatvaranje spomenute tržnice poduzele niz mjera, uključujući uvođenje karantene u Wuhanu i drugim gradovima Kine, ograničavanje međunarodnog zračnog prijevoza, ali i onog unutar same Kine, kao i restrikciju drugih oblika javnog transporta te provođenje mjera masovne dezinfekcije javnih površina i prostora. Unatoč tome epidemija se brzo proširila i na druge kineske pokrajine, ali i izvan Kine. 30. siječnja 2020. Svjetska zdravstvena organizacija proglasila je epidemiju koronavirusa javnozdravstvenom prijetnjom od međunarodnog značaja (PHEIC) zbog brzine širenja epidemije i velikog broja nepoznanica s njom u vezi.[50]
11. veljače 2020. Svjetska zdravstvena organizacija je bolest uzrokovanu novim koronavirusom nazvala koronavirusna bolest 2019, kratica COVID-19 (eng. Coronavirus disease 2019). 25. veljače 2020. Zabilježen prvi slučaj koronavirusa u Hrvatskoj. 28. veljače 2020. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) podigla globalni rizik vezan uz koronavirus na vrlo visok. 2. ožujka 2020. Europska unija je podigla rizik od koronavirusa s umjerenog na visoki. 4. ožujka 2020. Italija poduzima nove mjere protiv širenja koronavirusa; ograničenja sportskih natjecanja, nastavnih aktivnosti, školskih putovanja, rada trgovačkih centara i dr. 5. ožujka 2020. Zabilježeni su prvi slučajevi zaraze koronavirusom u Sloveniji i Mađarskoj. 8. ožujka 2020. Italija je ograničila ulazak i izlazak u područja u sjevernoj Italiji. Javni događaji su otkazani i uveden je niz novih mjera za ograničavanje širenja koronavirusa. Slovenija je ograničila javna okupljanja. 11. ožujka 2020. WHO je proglasio globalnu pandemiju zbog koronavirusa.[50]
Izvori
- ↑ Virus Taxonomy: 2018b Release (html). International Committee on Taxonomy of Viruses (ICTV) (engleski). Ožujak 2019. Inačica izvorne stranice arhivirana 4. ožujka 2018. Pristupljeno 24. siječnja 2020.
- ↑ 2017.012-015S (xlsx). International Committee on Taxonomy of Viruses (ICTV) (engleski). Listopad 2018. Inačica izvorne stranice arhivirana 14. svibnja 2019. Pristupljeno 24. siječnja 2020.
- ↑ de Groot RJ, Baker SC, Baric R, Enjuanes L, Gorbalenya AE, Holmes KV, Perlman S, Poon L, Rottier PJ, Talbot PJ, Woo PC, Ziebuhr J. 2011. Family Coronaviridae. AMQ King, E Lefkowitz, MJ Adams, EB Carstens (ur.). Ninth Report of the International Committee on Taxonomy of Viruses (engleski). Elsevier, Oxford. str. 806–828. ISBN 978-0-12-384684-6
- ↑ International Committee on Taxonomy of Viruses. 24. kolovoza 2010. ICTV Master Species List 2009 – v10 (xls) (engleski)
- ↑ Smith, Richard D. 2006. Responding to global infectious disease outbreaks: Lessons from SARS on the role of risk perception, communication and management. Social Science & Medicine. 63 (12): 3113–23. doi:10.1016/j.socscimed.2006.08.004. PMID 16978751
- ↑ Case‐control study to assess potential risk factors related to human illness caused by the Middle East Respiratory Syndrome Coronavirus (MERS-CoV) (PDF). World Health Organization. 28. ožujka 2014. Pristupljeno 24. travnja 2020.
- ↑ https://www.who.int/csr/don/31-january-2020-mers-united-arab-emirates/en/
- ↑ Middle East respiratory syndrome coronavirus (MERS-CoV) – Republic of Korea. World Health Organization (engleski). Pristupljeno 1. prosinca 2016.
- ↑ http://www.mw.go.kr/front_new/al/sal0301ls.jsp?PAR_MENU_ID=04&MENU_ID=0403&SEARCHKEY=CONTENT&SEARCHVALUE=%B8%DE%B8%A3%BD%BA
- ↑ Pandemic Epidemic Diseases news: Infectious disease outbreaks reported in the Eastern Mediterranean region in 2018 Between 12 January through 31 May 2018, the National IHR Focal Point of The Kingdom of Saudi Arabia reported 75 laboratory confirmed cases of Middle East respiratory syndrome coronavirus (MERS_CoV), including twenty-three (23) deaths. Date www.emro.who.int, pristupljeno 24. travnja 2020.
- ↑ https://www.emro.who.int/pandemic-epidemic-diseases/news/infectious-disease-outbreaks-reported-in-the-eastern-mediterranean-region-in-2018.html
- ↑ Coronaviruses: A Comparative Review. Current Topics in Microbiology and Immunology / Ergebnisse der Mikrobiologie und Immunitätsforschung (engleski): 87. 1974
- ↑ History and recent advances in coronavirus discovery. The Pediatric Infectious Disease Journal. 24 (11 Suppl): S223–27, discussion S226. Studeni 2005
- ↑ Human coronaviruses: insights into environmental resistance and its influence on the development of new antiseptic strategies. Viruses. 4 (11): 3044–68. Studeni 2012
- ↑ Su, Shuo. Lipanj 2016. Epidemiology, Genetic Recombination, and Pathogenesis of Coronaviruses. Trends in Microbiology. 24 (6): 490–502
- ↑ Zhu, Na. 20. veljače 2020. A Novel Coronavirus from Patients with Pneumonia in China, 2019. The New England Journal of Medicine. 382 (8): 727–733
- ↑ Ultrastructural characterization of SARS coronavirus. Emerging Infectious Diseases. 10 (2): 320–26. Veljača 2004
- ↑ Supramolecular architecture of severe acute respiratory syndrome coronavirus revealed by electron cryomicroscopy. Journal of Virology. 80 (16): 7918–28. Kolovoz 2006
- ↑ Coronaviruses: an overview of their replication and pathogenesis. Methods in Molecular Biology. 1282: 1–23. 2015
- ↑ The molecular biology of coronaviruses. Advances in Virus Research. 48: 1–100. 1997
- ↑ Ninth Report of the International Committee on Taxonomy of Viruses. Elsevier. Oxford. str. 806–28
- ↑ Coronaviruses: an overview of their replication and pathogenesis. Methods in Molecular Biology. 1282: 1–23. 2015
- ↑ The SARS coronavirus nucleocapsid protein—forms and functions. Antiviral Research. 103: 39–50. Ožujak 2014
- ↑ A structural analysis of M protein in coronavirus assembly and morphology. Journal of Structural Biology. 174 (1): 11–22. Travanj 2011
- ↑ Doucleef, Michaeleen. 26. rujna 2012. Scientists Go Deep On Genes Of SARS-Like Virus. Inačica izvorne stranice arhivirana 27. rujna 2012. Pristupljeno 27. rujna 2012.
- ↑ Falco, Miriam. 24. rujna 2012. New SARS-like virus poses medical mystery. CNN Health. Inačica izvorne stranice arhivirana 1. studenoga 2013. Pristupljeno 16. ožujka 2013.
- ↑ New SARS-like virus found in Middle East. Al-Jazeera. 24. rujna 2012. Inačica izvorne stranice arhivirana 9. ožujka 2013. Pristupljeno 16. ožujka 2013.
- ↑ Kelland, Kate. 28. rujna 2012. New virus not spreading easily between people: WHO. Inačica izvorne stranice arhivirana 24. studenoga 2012. Pristupljeno 13. travnja 2020.
- ↑ Nouveau coronavirus—Point de situation : Un nouveau cas d'infection confirmé Arhivirana inačica izvorne stranice od 8. lipanj 2013. (Wayback Machine) (Novel coronavirus—Status report: A new case of confirmed infection) 12 May 2013, social-sante.gouv.fr
- ↑ MERS Transmission. Centers for Disease Control and Prevention (CDC). 2. kolovoza 2019. Inačica izvorne stranice arhivirana 7. prosinca 2019. Pristupljeno 10. prosinca 2019.
- ↑ Novel coronavirus infection. World Health Association. 22. svibnja 2013. Inačica izvorne stranice arhivirana 7. lipnja 2013. Pristupljeno 23. svibnja 2013.
- ↑ MERS in the U.S. Center for Disease Control. 2. kolovoza 2019. Inačica izvorne stranice arhivirana 15. prosinca 2019. Pristupljeno 10. prosinca 2019.
- ↑ Sang-Hun, Choe. 8. lipnja 2015. MERS Virus's Path: One Man, Many South Korean Hospitals. The New York Times. Inačica izvorne stranice arhivirana 15. srpnja 2017. Pristupljeno 1. ožujka 2017.
- ↑ Middle East respiratory syndrome coronavirus (MERS-CoV). WHO. Inačica izvorne stranice arhivirana 18. listopada 2019. Pristupljeno 10. prosinca 2019.
- ↑ Top 12 najsmrtonosnijih virusa modernog doba - prijetnja su. Pristupljeno 13. travnja 2020. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Postupanje zdravstvenih djelatnika u slučaju postavljanja sumnje na novi koronavirus (2019-nCoV). Ministarstvo zdravstva Republike Hrvatske. 31. siječnja 2020. Inačica izvorne stranice arhivirana 8. veljače 2020. Pristupljeno 8. veljače 2020.
- ↑ Is the World Ready for the Coronavirus?. The New York Times (engleski). 29. siječnja 2020. Inačica izvorne stranice arhivirana 30. siječnja 2020. Pristupljeno 30. siječnja 2020.
- ↑ 2019 Novel Coronavirus (2019-nCoV) Situation Summary. Centers for Disease Control and Prevention (engleski). 30. siječnja 2020. Inačica izvorne stranice arhivirana 26. siječnja 2020. Pristupljeno 30. siječnja 2020.
- ↑ China virus death toll rises to 41, more than 1,300 infected worldwide (engleski). CNBC. 24. siječnja 2020. Pristupljeno 26. siječnja 2020.
- ↑ Coronavirus Update - Worldometer. www.worldometers.info (engleski). Pristupljeno 27. veljače 2020.
- ↑ Confirmed 2019-nCoV Cases Globally. U.S. Centers for Disease Control and Prevention (CDC) (engleski). Veljača 2020. Pristupljeno 2. veljače 2020.
- ↑ Novel Coronavirus live site. Pristupljeno 29. veljače 2020. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Vrabec, Vedran. 25. veljače 2020. Potvrđen prvi slučaj koronavirusa u Hrvatskoj. Telegram.hr. Pristupljeno 25. veljače 2020.
- ↑ Potvrđen je koronavirus u Zagrebu. Pristupljeno 25. veljače 2020. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Premijer potvrdio: Koronavirus stigao u Hrvatsku, mlađi muškarac hospitaliziran u Zagrebu. Boravio je u Milanu i ima blaže simptome. Pristupljeno 25. veljače 2020. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Potvrđen koronavirus u Hrvatskoj. Pristupljeno 25. veljače 2020. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Ukupno dosad 382 zaražene osobe u Hrvatskoj. Inačica izvorne stranice arhivirana 24. ožujka 2020. Pristupljeno 24. ožujka 2020. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ VIDEO U Hrvatskoj je zaražena još 21 osoba, ukupno 382. Porastao i broj izliječenih. Pristupljeno 24. ožujka 2020. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ a b Koronavirus.hr - Kronologija razvoja epidemije Arhivirana inačica izvorne stranice od 26. ožujka 2020. (Wayback Machine) pristupljeno 25. ožujka 2020.
Dodatna literatura
- Alwan A, Mahjour J, Memish ZA. 2013. Novel coronavirus infection: time to stay ahead of the curve. Eastern Mediterranean Health Journal. 19 Suppl 1: str. S3–4. doi:10.26719/2013.19.supp1.S3. PMID 23888787. Inačica izvorne stranice arhivirana 24. ožujka 2020. Pristupljeno 8. veljače 2020.CS1 održavanje: više imena: authors list (link)
- Laude H, Rasschaert D, Delmas B, Godet M, Gelfi J, Charley B. Lipanj 1990. Molecular biology of transmissible gastroenteritis virus. Veterinary Microbiology. 23 (1–4): str. 147–54. doi:10.1016/0378-1135(90)90144-K. PMID 2169670CS1 održavanje: više imena: authors list (link)
- Sola I, Alonso S, Zúñiga S, Balasch M, Plana-Durán J, Enjuanes L. Travanj 2003. Engineering the transmissible gastroenteritis virus genome as an expression vector inducing lactogenic immunity. Journal of Virology. 77 (7): str. 4357–69. doi:10.1128/JVI.77.7.4357-4369.2003. PMC 150661. PMID 12634392CS1 održavanje: više imena: authors list (link)
- Tajima M. 1970. Morphology of transmissible gastroenteritis virus of pigs. A possible member of coronaviruses. Brief report. Archiv für die Gesamte Virusforschung. 29 (1): str. 105–8. doi:10.1007/BF01253886. PMID 4195092
Vanjske poveznice
- COVID-19 na stranicama Svjetske zdravstvene organizacije (engl.)
- Službena stranica za koronavirus Arhivirana inačica izvorne stranice od 25. ožujka 2020. (Wayback Machine) Vlade Republike Hrvatske
- Podatci o koronavirusu na stranicama Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo