Déli pályaudvar (Budapest)
Déli pályaudvar | |
![]() | |
Cím | |
Ország | Magyarország |
Hely | 1013 Budapest, Krisztina körút 37/a |
Névadó | Déli Vasút (közlekedési társaság) |
Állomáskategória |
|
Állomáskód | B |
UIC állomáskód | 5501016 |
IBNR állomáskód | 5500007 |
Megnyitás | 1861. március 20. |
Felhasználási terület | vasútállomás |
Üzemeltető | MÁV Magyar Államvasutak Zrt. |
Tszf. magasság | 128 m |
Peronnal rendelkező vágányok száma | 12 |
Része ennek | Magyarország vasúti közlekedése |
Szomszédos állomások | Budapest-Kelenföld vasútállomás (Budapest–Murakeresztúr-vasútvonal) |
Időzóna | közép-európai idő |
Vasútvonalak | |
Szolgáltatások | |
Vonatok | |
Wi-Fi | ingyenes |
Átszállási lehetőségek |
|
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Déli pályaudvar témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Déli pályaudvar (hivatalosan Budapest-Déli) Budapest négy legfontosabb vasútállomásának egyike a Keleti, a Nyugati és a Kelenföldi pályaudvar mellett. Hivatásforgalma egész évben, üdülőforgalma pedig főleg a nyári hónapokban jelentős. Építészeti stílusa jelentősen eltér a többi budapesti fejállomásétól, hiszen a modernizmus jegyében épült. Az egykori Budai vasútállomás helyén áll. A második világháborúban megsérült Budai indóház lebontása a hatvanas években történt meg, ekkor egy, a mainál kisebb, modern stílusú felvételi épület készült, majd annak bontása után épült fel a ma is álló nagyvonalú, Európa-szerte elismert értékű épületegyüttes.[1] Azóta az évtizedes elhanyagoltság következtében a hajdan elegáns épületkomplexum állapota méltatlanul leromlott.
Funkciója
[szerkesztés]A pályaudvarról indul a Dunántúlt kiszolgáló gyorsvonatok nagy része, illetve a budapesti agglomeráció délnyugati része felé közlekedő személyvonatok. Végállomása a Budapest–Győr–Hegyeshalom–Rajka (1-es) viszonylaton futó személyvonatoknak, illetve a Budapest-Martonvásár-Székesfehérvár (30a) és a Budapest-Pusztaszabolcs (40a) vonalnak. A főváros harmadik legforgalmasabb pályaudvara.[2] Nyáron a balatoni vonatokkal utaznak sokan, télen a hivatásforgalom a jelentősebb.
Fekvése
[szerkesztés]Budapest I. kerületében, a XII. kerülettel határosan épült fejpályaudvar, a Vérmező mellett, az Alkotás utca és a Krisztina körút találkozásánál, a Krisztinaváros területén. 1972 óta az M2-es metróvonal budai végállomása. A 17-es, 56-os, 56A, 59-es, 59A, 59B és a 61-es villamos köti össze a környék legjelentősebb közlekedési gócpontjával, a Széll Kálmán térrel.
Története
[szerkesztés]A pályaudvar létrejötte
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/59/L%C3%A9gifot%C3%B3_a_D%C3%A9li_p%C3%A1lyaudvar_%C3%A9s_az_Alkot%C3%A1s_utca_k%C3%B6rny%C3%A9k%C3%A9r%C5%91l._Fortepan_41579.jpg/300px-L%C3%A9gifot%C3%B3_a_D%C3%A9li_p%C3%A1lyaudvar_%C3%A9s_az_Alkot%C3%A1s_utca_k%C3%B6rny%C3%A9k%C3%A9r%C5%91l._Fortepan_41579.jpg)
Széchenyi István az 1825–1827-es országgyűlésen javaslatot tett négy fő vasútvonal megépítésére Magyarországon, ez azonban hosszú ideig nem valósult meg. Végül a század második felében került újra napirendre egy Budára telepítendő pályaudvar kérdése; a központibb, Duna-menti helyszínnel szemben a város akkori peremét, a mai Déli pályaudvar helyét választották. 1861. április 1-jén nyílt meg[3] a Déli Vasút tulajdonában lévő Buda állomás (a Déli pályaudvar elődje), a Buda–Kanizsa vonal végállomásaként. Az épület a vasúttársaság más forgalmas pályaudvaraihoz hasonlóan komolyan felszereltnek számított, és egy facsarnokkal bírt a vasúti sínek felett, a vágányok pedig egy támfallal megerősített fordítókorongban végződtek. A Déli pályaudvar nevet 1873-ban kapta az állomás, nem a földrajzi fekvéséről, hanem a vasúttársaságról.[4][5] 1901-ben a növekvő forgalom következtében a Vérmező felől új jegyváltó-előcsarnok épült.
A Déli Vasút egykori budai igazgatósága
[szerkesztés]A Déli Vasút magyarországi vonalai számára, igaz aránylag kis hatáskörrel de külön üzletigazgatóságot szervezett. Ez az igazgatóság 1880. augusztus 1-jén kezdte meg működését. Épülettömbje a Déli pályaudvar területén a Márvány utcai híd és a mai MÁVTI (egykori térfelügyelőségi épület) közötti területen épült meg. A kétemeletes igazgatósági épület első a tehervágányokra merőleges szárnya az 1870-es években (ez a rész már az igazgatóság megszervezése előtt épült) a kiegészítő a vágányokkal párhuzamos szárnya pedig 1910 körül épült a Mészáros u. 17-19. alatt. A Társaság megszűnését követően, más intézményekkel együtt a Kereskedelemügyi Minisztérium hídtervezéssel foglalkozó osztálya kapott itt helyet. A hatalmas épület 1945-ben a II. világháború során olyan súlyosan megsérült, hogy a maradványait később elbontották. Újjáépítésére nem került sor. Az egykori épületből ma csupán egy egyszintes épületrész áll.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Budai_vasutalagut_Magyarsag_1927_augusztus8.jpg/190px-Budai_vasutalagut_Magyarsag_1927_augusztus8.jpg)
Átépítés, bővítés
[szerkesztés]A létesítményt a második világháború során teljesen lebombázták, a befutó vasútvonalak is tönkrementek.[5] A központi csarnok maradványait elbontották, az utazóközönséget csak a krisztinavárosi oldalon megmaradt épület szolgálta. A pénztárak zsúfolttá váltak, a peronok megközelítésére csak a vágányokon át volt mód.[3] Az 1940-es évek végének vasúti helyreállítási munkálatai a pályaudvar épületére nem terjedtek ki. Egészen az 1960-as évekig ideiglenes létesítmények szolgálták az utasokat, szóba került az állomás Kelenföld vasútállomásra történő kitelepítése is.[5]
Jelenlegi formája több lépcsőben alakult ki. 1958-ban megépült a második vágány Kelenföldig. 1962-ben szélesedtek ki a peronok; nehezebb, vasbeton aljas vágányok épültek. 1962. január 4-én kezdődött meg az új pénztárcsarnok keleti felének építése a terület északi részén, az elbontott fordítókorong helyén. Kővári György tervei alapján elegáns üvegfalú épületet emeltek modern stílusban, melyért alkotója Ybl-díjat is kapott.[3] A vágányok végén létesült épület mellett új lépcsőket és ideiglenes perontetőt is építettek.[5]
1969–1972 között épült az M2-es metróvonal végállomása. Kővári György 1968–1974 között készült tervei alapján 1970-ben megindult a pályaudvar átépítése, bővítése. (Körülötte a Magyar Jakobinosok terével együtt az Alkotás utca Nagyenyed utcáig és a Krisztina körút Mikó utcáig tartó szakasza is ekkor nyerte el a mai formáját.) 1972–1977 között húzták fel a végleges felvételi és üzemi épületet. Felhagyásra került a régi körfűtőház és a végére 12 vágány kapacitású lett a pályaudvar. A jelenlegi pénztár- és várócsarnok nyugati fele az 1972-ban átadott M2-es metró új kijáratával bővült.[6] 1974-ben a régi felvételi épület bontási munkálatai során előkerült az egykori indóház alapkőletételénél használt ónhenger, melyet azóta a Közlekedési Múzeum őriz. A teljes épületkomplexum 1975 után készült el.[7] A Déli pályaudvar és a Kelenföldi pályaudvar közötti szakaszon 1958 óta kétvágányú vasúti pálya fölé 1980-ban húzták ki a felsővezetéket, a villamos üzemű vontatás 1981. január 8-án indult el.[5][8][9]
A rendszerváltás után
[szerkesztés]A rendszerváltás után sokáig semmi nem történt, majd 2001-ben perontetőt emeltek a magasperonossá fejlesztett 4. és az 5. vágány közé,[5] a közvetlenül Zalaegerszegen át Szlovéniába tartó InterCity járat beindítása előtt. A tető felhúzásának áldozatul estek a pályaudvar terebélyes lombú fái.
Mára az épületek állapota erősen leromlott, emiatt egy időben újra napirendre került a pályaudvar megszüntetése és az általa ellátott feladatok Kelenföldre történő kitelepítése. Ettől a tervtől időközben elálltak. Jelenleg – magántőke bevonásával – a pályaudvar teljes átépítését tervezik, amelynek költségeit a vágányok lefedésével és a személyszállításhoz nem közvetlenül kapcsolódó funkciók áttelepítésével nyert területek kereskedelmi célú hasznosításából fedeznék.
Addig is a közelmúltban pótolták az álmennyezetek leszakadt hézagait, a pénztárcsarnok főhomlokzatán a hiányzó fehér sávok burkolatait és a kitört üvegeket.[5] A Kosciuszkó Tádé utca felőli szárny vasbeton korlátjait is beburkolták. A pénztárcsarnok 2002-ben bezárt étterme 2009-től rövid ideig újra üzemelt. A Kálvin tér metróépítés miatt félig lebontott aluljárójának egyik megszűnt kávézója költözött be és újította fel. 1975-ös korabeli állapotának megfelelően fogadta vendégeit.[10]
2014 végén az új menetrend életbelépésével egy újabb fejezet zárult le a pályaudvar történetében, decembertől ugyanis már annyi Stadler FLIRT villamos motorvonat üzemelt, hogy több évtizednyi munka után a hagyományos ingavonatok (MÁV V43 sorozat + Bhv kocsik + vezérlőkocsi összeállítás) feleslegessé váltak és elbúcsúztak véglegesen a Délitől.[11]
2015 januárjában a Kis-Gellért-hegy alatt húzódó, 361 méter hosszú alagút déli bejárata mellett omlani kezdett a támfal, ezért annak megerősítéséig bezárták a pályaudvart, mivel a balesetveszélyessé vált alagút miatt azt vasúton nem lehetett megközelíteni.[12] A személyszállító vonatok legtöbbje Kelenföldön fordult. 2015. április 3-án indult újra a vonatforgalom a pályaudvaron.
2016-ban ismét szóba került a pályaudvar esetleges lebontása, ahova zöld felületeket és P+R parkolót képzeltek, de ez a terv sem valósult meg.[13]
2018. október 4. és 17. között a pályaudvart ismét lezárták, hogy a leghalaszthatatlanabb felújítási beavatkozásokat elvégezzék, mint a felsővezetékek, váltók és a biztosítóberendezés karbantartása, valamint a peronhibák kijavítása. A pályaudvar valódi korszerűsítésére, az 1960-ban épített kézi vezérlésű, vonóvezetékes berendezés cseréjére több tízmilliárd forintra lenne szükség.[14]
2018-ban a pályaudvaron POKET Zsebkönyvautomatát állítottak fel.
A következő években folytatódott az épület további állagromlása, a korábban bejárható területeinek jelentős részét elzárták az utasforgalom elől, miközben kívülről is a lepusztultság jelei mutatkoztak. 2023-ban a Magyar Kétfarkú Kutya Párt videót is közzétett, amin látható, hogy patkányok rendezkedtek be a pályaudvar aluljárójához tartozó, elhanyagolt zöldterületen. A MÁV arról számolt be az eset után, hogy az épület felújítására komplex terveket készítenek, de az utascsarnok megújításán kívüli tervek megvalósítására az Európai Uniótól kapható forrásokra van szüksége.[15]
Megközelítés budapesti tömegközlekedéssel
[szerkesztés]- Metró:
- Busz:
21, 21A, 39, 102, 139, 140, 140A, 221
- Villamos:
17, 56, 56A, 59, 59A, 59B, 61
- Helyközi busz:
770
- Éjszakai autóbuszjárat:
960, 990
Forgalom
[szerkesztés]Belföldi
[szerkesztés]- IC – Intercity járatok
Galéria
[szerkesztés]-
Az alagút déli kapuja 2010-ben
-
Az alagút északi kapuja 2010-ben
-
A Vérmező felöl 1952-ben, már a vágányokat fedő csarnok nélkül, de még az eredeti felvételi épületek Krisztina körúti oldalon megmaradt részével, valamint az északi csücskén a mozdonyfordítóval
-
A mozdonyfordító helyére emelt új pénztárcsarnok első, keleti fele 1967-ben
-
A 2.-3. vágányok közötti peron
-
Vágányhálózat a Márvány utcai felüljáróról
-
A pénztárablakok 2017-ben
-
A Krisztina körút felőli, mára kevéssé forgalmas lépcsők 2016-ban
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Branczik Márta - A Déli (Artmagazin Online, 2021.11.20.)
- ↑ A Budapesti Agglomerációs Vasúti Stratégia. 10. oldal.. [2022. május 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. május 27.)
- ↑ a b c Földes András, Barakonyi Szabolcs (képszerkesztő): Az elfeledett Déli pályaudvar is szép volt (magyar nyelven). index.hu, 2018. december 2. (Hozzáférés: 2018. december 2.)
- ↑ Égtájak és pályaudvarok in: Mazsola Tananyag 10. rész: "Száz vasutat, ezeret!" Archiválva 2014. február 20-i dátummal a Wayback Machine-ben (Hozzáférés: 2014. február 2.)
- ↑ a b c d e f g Pál Anna, Nagy József: Miért Déli a Déli? (magyar nyelven). Hír24, 2015. február 8. [2015. február 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. február 11.)
- ↑ Jancsó Ágnes - Az „állomásváros” : A Déli pályaudvar (Lechner Tudásközpont, 2020.03.02.)
- ↑ Farkas-Zentai Lili - Bejártuk a Déli pályaudvart (hypeandhyper.com)
- ↑ Népszabadság, 39. évfolyam, 7. szám: Villamos vontatás a Délitől Kelenföldig. Népszabadság (az Arcanumon), 1981. január 9. (Hozzáférés: 2022. augusztus 13.)
- ↑ https://www.facebook.com/124751094216689/photos/p.2631264443565329/2631264443565329/?type=3
- ↑ Vincze Miklós - Az év végétől újra látható a Déli pályaudvar csodás étterembelsőjének egy darabja (24.hu, 2023.10.11.)
- ↑ Vörös Attila: IHO - Vasút - Most akkor örülünk?. iho.hu, 2014 [last update]. (Hozzáférés: 2014. december 15.)
- ↑ Déli: nem az esővíz okozta a csúszást iho.hu, 2015. február 3.
- ↑ Lebontanák a Déli pályaudvart, park lenne a helyén Index, 2016. január 2.
- ↑ Újra kinyit a Déli pályaudvar, megnéztük, mi változott, és mi nem - HVG, 2018.10.17.
- ↑ Cseke Balázs - Patkányok lepték el a Déli pályaudvart, a MÁV az uniós pénzekre vár a felújítás megkezdéséhez (Telex.hu, 2023.06.26.)
További információk
[szerkesztés]- Déli pályaudvar [5501016] szolgálati hely adatai. Kapella 2. Vasúti Pályakapacitás-elosztó Kft.
- A Déli pályaudvar a Vasútállomások.hu-n
- A Déli Vasút az Index.hu fórumon
- A Déli pályaudvar a MÁV-START oldalán (jegypénztárak, nyitvatartások) Archiválva 2014. február 20-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Mi legyen a Déli pályaudvar sorsa? – Fővárosi blog
- Déli pályaudvar metróállomás
- Budapest tömegközlekedési térképe (2007-2008)
- veke.hu: 'A budapesti közlekedés jelenlegi helyzete civil szemmel' (PDF)
- Égtájak és pályaudvarok in: Mazsola Tananyag 10. rész: "Száz vasutat, ezeret!"
- Budapest ostroma 1944-45 (Déli pályaudvar)
- Ötven éve adták át a Déli pályaudvar új állomásépületét