Hiogo prefektūra
Hiogo prefektūra 兵庫県 Hyōgo-ken | |
---|---|
![]() ![]() | |
![]() | |
Sostinė | Kobė |
Regionas | Kinkis |
Sala | Honšiū |
Gubernatorius | Motohiko Saitō |
Plotas | 8.393,34 km² (12vieta) |
- % vandens | 0,6 |
Gyventojai (2008 m. kovo 1 d.) | |
- Gyventojų | 5 593 843 (8vieta) |
- Tankis | 666 žm./km² |
Apskritys | 8 |
Savivaldybės | 41 |
ISO 3166-2 | JP-28 |
Svetainė | web.pref.hyogo.jp/FL/english/ |
Prefektūros simboliai | |
- Gėlė | Nojigiku (Chrysanthemum japonense) |
- Medis | Kamparmedis (Cinnamomum camphora) |
- Paukštis | Tolimųjų rytų gandras (Ciconia boyciana) |
Hiogo prefektūra (jap. 兵庫県 = Hyōgo-ken) – Japonijos prefektūra, įsikūrusi Kansajaus regione, Honšiū saloje. Sostinė – Kobė.
Istorija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Hiogo prefektūra sudaryta iš seniau buvusių Harimos, Tadžimos, Avadžio ir dalies Tambos ir Secu žemių.
1180 m., baigiantis Heian laikotarpiui, imperatorius Antoku, Taira no Kijomoris su imperatoriškąja palyda, laikinai apsigyveno Fukuharoje (dabartinė Kobė). Šis miestas 5 mėnesius išbuvo Japonijos sostine.
Pietinė prefektūros dalis buvo nusiaubta 1995 m. čia įvykusio 7,2 balo stiprumo pagal Richterio skalę Didysis Hanšino žemės drebėjimas. Jo metu žuvo net 5500 žmonių.
Geografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/HyogoMapCurrent.png/250px-HyogoMapCurrent.png)
Hiogo prefektūros krantus skalauja dvi jūros: šiaurėje – Japonijos jūra ir pietuose – Vidinė jūra. Šiaurinė dalis retai apgyvendinta, išskyrus Tojookos miestą. Didžiausia dalis prefektūros gyventojų susitelkę pietiniame krante.
Vasarą prefektūroje vyrauja karšti ir drėgni orai. Žiemą, šiaurinėje dalyje daug sninga, tuo tarpu pietinėje dalyje tik retkarčiais pasninga.
Hiogo prefektūra ribojasi su Osakos prefektūra, Totorio prefektūra ir Okajamos prefektūra.
Miestai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Hiogo prefektūroje yra 29 miestai:
|
Miesteliai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Miesteliai pagal apskritį:
Miestų, miestelių ir kaimų susijungimai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 1999 m. balandžio 1 d. įvykdytas vienas miestelių susijungimas.
- Sasajamos, Nišikio, Tanano ir Kondos miesteliai susijungė į naują Sasajamos miestą. Kartu buvo panaikinta Takio apskritis.
- 2004 m. balandžio 1 d. įvykdytas vienas miestelių susijungimas.
- 2004 m. lapkričio 1 d. įvykdytas vienas miestelių susijungimas.
- 2005 m. balandžio 1 d. įvykdyti net 5 susijungimai.
- Avadžio, Higašiuros, Hokudano, Ičinomijos, Cunos miesteliai, buvę Cunos apskrityje, sujungti į vieną naują miestą – Avadžį.
- Asago, Ikuno, Santo ir Vadajamos miesteliai buvo sujungti į vieną naują miestą – Asagą. Taip pat buvo panaikinta Asago apskritis.
- Hidakos, Kinosakio, Takeno, Idzušio ir Tanto miesteliai buvo prijungti prie Tojookos miesto.
- Kasumio, Mikatos ir Muraokos miesteliai buvo sujungti į Kamio miestelį.
- Čikusos, Hagos, Ičinomijos ir Jamasakio miesteliai, buvę Šisō apskrityje buvo sujungti į naują Šiso miestą.
- 2005 m. spalio 1 d. įvykdyti 4 miestelių sujungimai.
- 2005 m. spalio 24 d. įvykdytas vienas miestelio prijungimas.
- Jokavos miestelis buvo prijungtas prie Mikio miesto. Taip pat buvo panaikinta Mino apskritis, kurioje buvo Jokava.
- 2005 m. lapkričio 1 d. įvykdytas vienas miestelių sujungimas.
- 2005 m. lapkričio 7 d. įvykdytas vienas miestelių sujungimas.
- 2006 m. vasario 11 d. įvykdytas vienas dviejų miestų sujungimas.
- 2006 m. kovo 20 d. įvykdytas vienas miestelių sujungimas.
- 2006 m. kovo 27 d. įvykdytas vienas miestelių susijungimas.
- Iešimos ir Jumesakio miesteliai, buvę Šikamos apskrityje, taip pat Jasutomis, buvęs Šiso apskrityje ir Koderos miestelis, buvęs Kandzakio apskrityje buvo prijungti prie Himedžio. Taip pat buvo panaikintos Šikamos ir Šiso apskritys.
Ateityje planuojami susijungimai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Ateityje planuojama Kamigorio miestelį prijungti prie Ako miesto.
Ekonomika
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Hiogo prefektūroje vyrauja sunkioji pramonė. Prefektūrai priklauso ir vienas didžiausių uostų Japonijoje – Kobės uostas.
Hiogas taip pat priklauso Hanšin pramoniniam regionui.
Turizmas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Himeji_Castle_The_Keep_Towers.jpg/200px-Himeji_Castle_The_Keep_Towers.jpg)
Kobė išliko daugelio turistų pamėgta vieta.
Ypatingai daug turistų dėmesio sulaukia Baltojo garnio pilis, įtraukta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.
Sportas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Hiogo prefektūroje esti šios sporto komandos.
Futbolo:
Beisbolo:
- Orix Buffaloes (Kobė)
- Hanshin Tigers (Nišinomija)
Tinklinio:
- Hisamitsu Springs (Kobė)
- JT Marvelous (Nišinomija)
Regbio:
- Kobe Steel Kobelco Steelers (Kobė)
- World Fighting Bull (Kobė)
Nuorodos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Oficiali Hiogos prefektūros internetinė svetainė Archyvuota kopija 2006-10-05 iš Wayback Machine projekto.
- Hiogo prefektūros turistų gidas
- Hiogo verslo ir kultūros centras Archyvuota kopija 2010-02-16 iš Wayback Machine projekto.
- Medicinos paslaugos Hiogo prefektūroje Archyvuota kopija 2005-11-19 iš Wayback Machine projekto.
| |||
Miestai | |||
---|---|---|---|
Ajojus | Akašis | Akas | Amagasakis | Asagas | Ašija | Avadžis | Himedžis | Itamis | Jabu | Kakogava | Kasajus | Katas | Kavanišis | Kobė (sostinė) | Mikis | Minamiavadžis | Nišinomija | Nišivakis | Onas | Sanda | Sasajama | Šisas | Sumotas | Tacunas | Takaradzuka | Takasagas | Tamba | Tojoka | |||
Apskritys | |||
Ako apskritis | Ibo apskritis | Kako apskritis | Kandzakio apskritis | Kavabės apskritis | Mikatos apskritis | Sajo apskritis | Takos apskritis |
![]() |
||
---|---|---|
Regionai ir prefektūros:
Regionai Prefektūros Kita |
35°00′ š. pl. 134°55′ r. ilg. / 35.000°š. pl. 134.917°r. ilg.