Prancūzijos administracinis suskirstymas
![]() |
Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į patikimus šaltinius. Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/67/Regions_France_2016.svg/300px-Regions_France_2016.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/61/France_doutre-mer_2007_fr.svg/300px-France_doutre-mer_2007_fr.svg.png)
Prancūzijos regionai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Nuo 2016 m. sausio 1 d. Prancūzija suskirstyta į 18 regionų:
Europinės Prancūzijos regionai:
Yra 13 Žemyninės Prancūzijos regionų (régions de France métropolitaine) suskirstyti į 96 departamentus, šie į 322 apskritis (arrondissement), kurios suskirstytos į 1995 kantonus (canton), o pastarieji į 36 529 komunas (commune). Regionų sąrašas (skliausteliuose nurodytas prancūziškas pavadinimas ir regiono sostinė):
- Aukštutinė Prancūzija (Hauts-de-France; Lilis)
- Normandija (Normandie; Kanas)
- Il de Fransas (Île-de-France; Paryžius)
- Bretanė (Bretagne; Renas)
- Grand Estas (Grand Est; Strasbūras)
- Burgundija–Franš Kontė (Bourgogne-Franche-Comté; Bezansonas)
- Centras–Luaros Slėnis (Centre-Val de Loire; Orleanas)
- Luaros kraštas (Pays-de-la-Loire; Nantas)
- Overnė-Rona-Alpės (Auvergne-Rhône-Alpes; Lionas)
- Naujoji Akvitanija (Nouvelle-Aquitaine; Bordo)
- Oksitanija (Occitanie; Tulūza)
- Provansas-Alpės-Žydrasis Krantas (Provence-Alpes-Côte d’Azur; Marselis)
- Korsika (Corse; Ajačas)
Prancūzijos užjūrio regionai:
Yra 5 Prancūzijos užjūrio regionai (régions d'outre - mer):
- Gvadelupė (Guadeloupe; Bas Teras)
- Martinika (Martinique; For de Fransas)
- Prancūzijos Gviana (Guyane française; Kajenas)
- Reunjonas (La Réunion; Sen Deni)
- Majotas (Mayotte; Mamudzu)
Prancūzijos pusiau autonominiai užjūrių kraštai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Prancūzijos užjūrio bendrijos (collectivités d'outre - mer); salos Ramiojo ir Atlanto vandenynuose, turi dalinę savivaldą, jų yra 5:
- Prancūzijos Polinezija (Polynésie française; Papeetė)
- Šv. Bartolomėjaus sala (Saint-Barthélemy; Gustavija)
- Sen Martenas (Saint-Martin; Marigo)
- Sen Pjeras ir Mikelonas (Saint-Pierre et Miquelon; Sen Pjeras)
- Volis ir Futūna (Wallis-et-Futuna; Mata Utu)
Prancūzijos autonominiai užjūrių kraštai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Naujoji Kaledonija (Nouvelle-Calédonie); turinti savitą statusą. Svarbiausias miestas ir sostinė Numėja.
Prancūzijos užjūrių kraštai be nuolatinių gyventojų
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Pietų žemės ir Prancūzijos Antarktis (Terres australes et antarctiques françaises) padalinta į 5 administracinius vienetus. 2021 m. duomenimis, salose nėra nuolatinių gyventojų:
- Adelės žemė (Terre Adélie)
- Šv.Pauliaus ir Amsterdamo salos (Îles Saint Paul et Amsterdam)
- Kergeleno salos (Archipel des Kerguelen)
- Krozė salos (Îles Crozet)
- Pavienės salos (îles Éparses); eilė salų Indijos vandenyne, tai Basas da Indija, Europa, Glorioso salos, Žuan de Novos sala ir Tromleno sala
Klipertono sala yra tiesiogiai po Prancūzijos užjūrio valdų ministro jurisdikcija.
Šaltiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]