Prancūzijos kolonijinė imperija
![]() |
Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į patikimus šaltinius. Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |
Prancūzijos kolonijinė imperija pranc. Empire colonial français | |||||
| |||||
| |||||
Himnas Prancūzijos himnas | |||||
![]() | |||||
Sostinė | Paryžius | ||||
Kalbos | Prancūzų | ||||
Vyriausybė | Neįvardinta | ||||
Karalius / prezidentas | |||||
1534–1547 (pirmas) | Pranciškus I (karalius) | ||||
1974–1980 (paskutinis) | Valéry Giscard d'Estaing (prezidentas) | ||||
Istorija | |||||
- Užimta Gaspė įlanka | 1534 m., 1534 | ||||
- Vanuatu nepriklausomybė | 1980 m. | ||||
Valiuta | Prancūzijos frankas |
Prancūzijos kolonijinė imperija (pranc. Empire colonial français) – kolonijinė imperija, valdyta Prancūzijos karalystės, Prancūzijos imperijos ir Prancūzijos Respubikos. Didžiausios galybės pasiekė XX a., kuomet valdė apie 12 347 000 km² pasaulio teritorijos. Tuo metu ji buvo antroji pagal dydį pasaulio imperija.
Ispanijai saugant savo kolonijinės plėtros monopoliją ir dėl vidinių problemų – Prancūzijos religinių karų – pirmosios pastangos kurti kolonijas buvo gana vėlyvos. Ankstyvosios kolonijos Pietų Amerikoje – Pusiaujo Prancūzija 1612 m. San Luise, Antarktinė Prancūzija 1555 m. Rio de Žaneire ir Floridoje nebuvo sėkmingos dėl menkos valdžios paramos ir Ispanijos bei Portugalijos pasipriešinimo. Kolonijinės imperijos kūrimas prasidėjo tik nuo 1605 m. liepos 27 d., įkūrus Por Rojalį Šiaurės Amerikos Akadijos kolonijoje.
Imperija vystėsi dviem etapais. Iš pradžių (XVII a.) ji daugiausia dėmesio skyrė Šiaurės Amerikai, kur buvo įkurta Naujoji Prancūzija, taip pat Karibams ir Pietų Azijai. Pagal 1763 m. Paryžiaus taikos sutartį Prancūzija buvo priversta didžiąją dalį savo Amerikos ir Indijos valdų atiduoti Didžiajai Britanijai (Luizianą dar anksčiau perdavė sąjungininkei Ispanijai, kad ji nepatektų į britų rankas).
Antrosios imperijos metu (nuo 1830 m.) Prancūzija didžiausią dėmesį kreipė į Afriką ir Pietryčių Aziją. Tarp 1845 m. ir 1897 m. Prancūzija užėmė visą Sacharą. Tuo pačiu metu Prancūzija užėmė beveik visas Indijos vandenyno salas ir didžiąją dalį Okeanijos. 1954 m. Prancūzijos kolonijinė imperija žlugo Azijoje, o 1960 m. ir Afrikoje.
Dabartinė imperijos liekana yra Prancūzijos užjūrio departamentai ir teritorijos, tarp kurių didžiausia teritorija yra Prancūzijos Gviana.
Dėl prancūzų imperializmo buvusiose kolonijose išplito prancūzų kalba, teisinė sistema, švietimas.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/131Etendue_de_l%27Empire_Fran%C3%A7ais.png/400px-131Etendue_de_l%27Empire_Fran%C3%A7ais.png)
Prancūzijos valdos Afrikoje
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Valda | Įgijimas | Praradimas | Istorija |
---|---|---|---|
Afrika | |||
Egiptas | 1798 | 1801 | Užkariautas Napoleono, 1801 m. grįžo Osmanų imperijai. |
Fezanas | 1943 | 1951 | Užimtas Antrojo pasaulinio karo metu, nuo 1947 m. Jungtinių Tautų Organizacijos globojama teritorija, nuo 1951 m. nepriklausomos Libijos dalis. |
Prancūzijos Šiaurės Afrika | 1830 | 1962 | 1830 m. Alžyro užkariavimo pradžia, 1881 m. okupuotas Tunisas, 1911 m. Marokas, nepriklausomi nuo 1956 m., išskyrus Alžyrą, kuris nepriklausomas tapo 1962 m. |
Prancūzijos Vakarų Afrika | 1895 | 1960 | 1612 m. įsteigtas prancūzų prekybinis postas Senegale, 1677 m. išvyti olandai ir įsteigta prancūzų kolonija, 1758–1779 ir 1809–1819 m. okupuota britų, 1840 m. pradėtas užkariauti Senegalas ir Vakarų Afrika, 1895 m. įkurta Prancūzijos Vakarų Afrika, 1958 m. padalinta į kolonijas, priklausančias Prancūzijos Bendrijai (išskyrus Gvinėją), 1960 m. kolonijos tapo nepriklausomos. |
Prancūzijos Ekvatorinė Afrika | 1663 | 1960 | 1875 m. Prancūzijos kolonija tapo Gabonas, toliau vyko kolonijų užkariavimas ir 1910 m. įkurta Prancūzijos Ekvatorinė Afrika, 1958 m. padalinta į autonomines respublikas, priklausiusias Prancūzijos Bendrijai, 1960 m. kolonijos tapo nepriklausomos. |
Prancūzijos Somalilandas | 1862 | 1977 | 1896 m. Džibutis tapo Prancūzijos Somalilando kolonija, nuo 1977 m. visiškai nepriklausomas. |
Madagaskaras | 1885 | 1960 | XVII–XVIII a. ginčytina teritorija tarp Anglijos (Didžiosios Britanijos) ir Prancūzijos, 1883 m. užimtas Prancūzijos, 1885 m. Kongo konferencijoje priskirtas Prancūzijai, 1896 m. įsteigtas Prancūzijos protektoratas, 1958 m. autonomija Prancūzijos Bendrijos ribose, nuo 1960 m. nepriklausomas. |
Komorai | 1841 | 1975 | 1841 m. įsteigtas Prancūzijos protektoratas, 1886 m. tapo Prancūzijos Majoto protektorato dalimi, 1887 m. „Komorų protektoratas“, 1908 m. sujungtas su Majotu, 1914 m. priskirti Madagaskaro generaliniam gubernatoriui, 1961 m. suteikta autonomija, 1975 m. nepriklausomi, išskyrus Majotą. |
Kamerūnas | 1919 | 1960 | 1919 m. Tautų Sąjungos valda, 4/5 perduoti kaip mandatinė teritorija Prancūzijai, nuo 1945 m. JT globojama teritorija, 1960 m. tapo nepriklausomas kaip Rytų Kamerūnas. |
Reunjonas | 1640 | 1640 m. užimtas Prancūzijos, 1946 m. tapo Prancūzijos užjūrio departamentu, 1982 m. Prancūzijos užjūrio regionas ir ES dalis. | |
Maurikijus | 1715 | 1810 | Užimtas Prancūzijos, 1767 m. Prancūzijos kolonija, 1810 m. užkariautas Didžiosios Britanijos. |
Europoje Prancūzijos valdytos teritorijos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Be užjūrio valdų Prancūzija skirtingais laikotarpiais valdė ir kai kurias Europos šalis, tačiau jų negalima painioti su kolonijomis, nes jų teisinis statusas visada buvo kitoks.
Valda | Įsigijimas | Praradimas | Istorija |
---|---|---|---|
Europos teritorijos | |||
Neapolio karalystė | 1500 | 1504 | 1500 m. užkariavo karalius Liudvikas XII, 1504 m. grįžo Ispanijai. |
Milano hercogystė | 1499 1515 1524 |
1513 1521 1525 |
1499 m. užimta Prancūzijos, 1513 m. šveicarų išstumta, 1515 m., valdant karaliui Pranciškui I, vėl tapo Prancūzijos, 1521 m. tapo savarankiška, 1524 m. trumpai užimta prancūzų, 1525 m. užimta Šventosios Romos imperijos kariuomenės. |
Ispanijos Nyderlandai, Austrijos Nyderlandai (dabartinė Belgija) |
1667 1672 1745 1794 |
1668 1679 1748 1814 |
1667–1668 m. karo metu Prancūzija užėmė Burgundijos grafystę, tačiau pagal Pirmąją Aacheno taiką (1668 m.) ją turėjo grąžinti Ispanijai, išskyrus Eną, Lilį, Šarlerua, Kortreiką, Turnė ir Audernadę, kurie liko Prancūzijai, Prancūzijos–Nyderlandų karo metu, 1672 m., Prancūzija užėmė šiaurinę Ispanijos Nyderlandų dalį, pagal Nimvegeno taiką 1679 m. galutinai užėmė Burgundijos grafystę, tačiau turėjo pasitraukti iš Ispanijos Nyderlandų šiaurės, 1745-48 m. ir 1794 m. Prancūzija užėmė Austrijos Nyderlandus, kurie Kampo Formijaus (Kampoformido) taikos sutartimi buvo Austrijos formaliai perduoti Prancūzijai, 1814 m. prijungti prie Nyderlandų. |
Liuksemburgas | 1684 1795 |
1697(?) 1814 |
1684 m. užimtas Prancūzijos, 1714 m. prijungtas prie Austrijos Nyderlandų, 1795 m. vėl okupuotas prancūzų, nuo 1815 m. savarankiškai kaip Liuksemburgo Didžioji Hercogystė. |
Dalmatija | 1809 | 1814 | Pagal Presburgo (Bratislavos) taiką Austrijos perduota Prancūzijai, bet atiduota Italijai, 1809 m. prijungta prie Prancūzijos, 1815 m. grįžo Austrijai. |
Menorka | 1756 | 1763 | Septynerių metų karo metu 1756 m. okupuota Prancūzijos, 1763 m vėl užimta Didžiosios Britanijos. |
Ilyrijos provincijos | 1809 | 1814 | 1809 m. Šėnbruno taika Austrijos perduotos Prancūzijai, 1814 m. grįžo Austrijai kaip Ilyrijos karalystė. |
Elba | 1802 | 1815 | 1802 m. Amjeno taika tapo Prancūzijos, 1815 m. prijungta prie Toskanos. |
Jonijos salos | 1797 | 1809 | Pagal Kampro Formijaus taiką atiteko Prancūzijai, 1809 m. okupuotos Didžiosios Britanijos. |
Katalonija | 1808 | 1813 | Okupuota Prancūzijos, 1812 m. prijungta prie Prancūzijos, 1813 m. grąžinta Ispanijai. |
Korfu | 1797 1807 |
1798 1814 |
Pagal Kampro Formijaus taiką atiteko Prancūzijai, 1798 m. Rusijos protektoratas, 1805 m. vėl užimta prancūzų, 1815 m. britų protektoratas. |
Korsika | 1401 1553 1768 1796 1815 |
1409 1559 1794 1814 – |
Dėl Korsikos ilgą laiką kovojo Piza, Genuja, Aragono karalystė ir Prancūzija, 1768 m. Prancūzija Korsiką nusipirko ir 1769 m. aneksavo, 1794–1796 m. Prancūzijos revoliucijos metu ir 1814 m. per Napoleono karus trumpai buvo okupavusi Didžioji Britanija, šiuo metu autonominė Prancūzijos provincija. |
Malta | 1268 1798 |
1284 1801 |
Viduramžiais trumpą laiką priklausė Prancūzijai, 1798 m. užimta Napoleono, 1801 m. prarasta. |
Klaipėdos kraštas | 1920 | 1923 | 1918 m. atskirtas nuo Rytų Prūsijos, 1920 m. administruojamas prancūzų, 1923 m. prijungtas prie Lietuvos. |
Monakas | 1641 1861 |
1815 1918 |
Prancūzijos protektoratas, nuo 1918 m. nepriklausomas. |
Nyderlandai | 1795 | 1813 | Įkurta nuo Prancūzijos priklausoma Batavijos respublika, 1806 m. pervadinta į Olandijos karalystę, 1810 m. prijungti prie Prancūzijos, nuo 1813 m. vėl nepriklausomi. |
Didelės teritorijos: Vokietijoje Šveicarijoje ir Italijoje |
1793 | 1814 | Prancūzijos departamentai. |
Saras | 1920 1945 |
1935 1957 |
Pagal Versalio sutartį Tautų Sąjungos perduotas valdyti Prancūzijai, 1935 m. grįžo Vokietijai, po Antrojo pasaulinio karo okupuotas Prancūzijos, 1946 m. oficialiai tapo Prancūzijos protektoratu, 1957 m. po plebiscito grąžintas Vokietijai. |
Kolonijinės imperijos | |
---|---|
Portugalijos | Ispanijos | Britanijos | Prancūzijos | Nyderlandų | Rusijos | Japonijos | Vokietijos | Italijos | Belgijos | Danijos | Švedijos | Kuršo |