Zilā vizbulīte
Zilā vizbulīte Hepatica nobilis Mill. | |
---|---|
Zilā vizbulīte (Hepatica nobilis) | |
Klasifikācija | |
Valsts | Augi (Plantae) |
Nodalījums | Segsēkļi (Magnoliophyta) |
Klase | Divdīgļlapji (Magnoliopsida) |
Rinda | Gundegu rinda (Ranunculales) |
Dzimta | Gundegu dzimta (Ranunculaceae) |
Ģints | Vizbulītes (Hepatica) |
Suga | Zilā vizbulīte (H. nobilis) |
Sinonīmi | |
Anemone hepatica L. | |
![]() |
Zilā vizbulīte (Hepatica nobilis) ir daudzgadīgs gundegu dzimtas lakstaugs.
Raksturojums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Hepatica_nobilis_flowers_-_blue_and_pink_-_Keila.jpg/220px-Hepatica_nobilis_flowers_-_blue_and_pink_-_Keila.jpg)
Augums neliels 5 — 20 cm. Saknenis ir īss, tumši brūns, zvīņains. Stumbru ir daudz, tie ir klāti sīkiem matiņiem, brūni vai iesarkani. Lapas daudz, ar kātu, ziemzaļas, ādainas. Lapas plātne trīsdaivaina. Lapas platums 3 — 6 cm, garums 4 — 8 cm. Lapas apakšpuse violeta. Jaunākās lapas klātas ar matiņiem, vecākās kailas. Ir trīs augšlapas, kuras atrodas pie zieda pamatnes un atgādina kauslapas. Ziedi ir pa vienam, lielums līdz 2 cm. Apziednī ir 6 - 10 lapas, parasti zili violetas. Zied no marta beigām līdz maijam.
Izplatība
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Aug Ziemeļu puslodes mērenā klimata joslā. Latvijā ir izplatīts visā valsts teritorijā. Aug saulainās nogāzēs, lapkoku mežos, krūmājos.
Izmantošana
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Plaši izplatīts, kā dekoratīvais augs akmensdārzos. Ir izveidotas formas ar sārtiem un pildītiem ziediem. Viduslaikos tika lietots aknu slimību ārstēšanai. Mūsdienu homeopāti lieto izsitumu, bronhītu un podagras ārstēšanai.[1]
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ Howard, Michael. Traditional Folk Remedies (Century, 1987); p.161-2
![]() |
Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hepatica nobilis |
![]() | Šis ar botāniku saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |