Wikipedia:Tinget
![Tinghaugen på Frosta hvor Frostatinget ble holdt.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/TinghaugenII.jpg/267px-TinghaugenII.jpg)
Husk å signere innleggene dine med ~~~~ på slutten!
|
Oppslagstavle |
---|
|
Coming soon: A new sub-referencing feature – try it!
redigerHello. For many years, community members have requested an easy way to re-use references with different details. Now, a MediaWiki solution is coming: The new sub-referencing feature will work for wikitext and Visual Editor and will enhance the existing reference system. You can continue to use different ways of referencing, but you will probably encounter sub-references in articles written by other users. More information on the project page.
We want your feedback to make sure this feature works well for you:
- Please try the current state of development on beta wiki and let us know what you think.
- Sign up here to get updates and/or invites to participate in user research activities.
Wikimedia Deutschland’s Technical Wishes team is planning to bring this feature to Wikimedia wikis later this year. We will reach out to creators/maintainers of tools and templates related to references beforehand.
Please help us spread the message. --Johannes Richter (WMDE) (talk) 10:36, 19 August 2024 (UTC)
- Tydeligvis noe nytt, men på engelsk, så da hører det vel hjemme på Wikipedia på engelsk, eller? I det minste burde det vært postet på vår seksjon for notiser. For meg synes dette like elegant som jeg skulle postet en melding på Wikipedia på tysk, hvor jeg skrev på norsk bokmål, men kanskje det er hva man må gjøre for å få en slutt på dette? Eller er det underliggende ønsket at vi skal legge ned Wikipedia på norsk bokmål, til fordel for Wikipedia på engelsk? Man undres... Ulflarsen (diskusjon) 26. aug. 2024 kl. 20:33 (CEST)
- Sidekommentar: «Notiser» har over 30 språklenker – en av dem til enwiki, men den siden er inaktiv. Man kan imidlertid klikke seg videre til w:Wikipedia:Community bulletin board, som har 5 språklenker. Her bør det kanskje foretas en fletting. Dugnad 26. aug. 2024 kl. 21:29 (CEST)
- Jeg kan dessverre ikke redigere på VE på Tinget, og det kan vel kanskje ikke så mange av de andre som redigerer her heller. VE-folk er imidlertid ikke engstelige for noe nytt, det er positive mennesker med godt humør, og vi ser stadig etter nye forbedringer! Uansett språk! Saken dreier seg om å utvide en eksisterende referanse, i en underliggende klasse. Man kan i VE selvsagt gjenta en referanse og tilføye et nytt sidetall i den eksisterende. Det betyr at lesere ikke vet om den aktuelle opplysningen fremkommer på side 1, 56, 78, 112 eller 378 i den aktuelle utgivelsen. Det man her prøver er å gjenbruke referansen som før, men å kunne oppgi nøyaktig hvilken side akkurat den opplysningen kan gjenfinnes på. Technical Wishes (engelsk for Tekniske ønsker) er en tysk avdeling av Wikimedia Deutschland med et helt kompani av Jon Harald Søbyer som løser problemer som bidragsyterne ønsker å få løst. Gå inn og se på det, det kan bli en revolusjon! Trygve Nodeland (diskusjon) 26. aug. 2024 kl. 22:51 (CEST)
- Sidekommentar: «Notiser» har over 30 språklenker – en av dem til enwiki, men den siden er inaktiv. Man kan imidlertid klikke seg videre til w:Wikipedia:Community bulletin board, som har 5 språklenker. Her bør det kanskje foretas en fletting. Dugnad 26. aug. 2024 kl. 21:29 (CEST)
- I over 15 år har jeg lurt på om ikke noen snart skulle hoste opp en slik løsning. (Jeg redigerer for øvrig aldri i VE.) Dugnad 26. aug. 2024 kl. 23:15 (CEST)
- Tror dette er fin funksjon som kan styrke verifisering. Fin mulighet. Hilsen Erik d.y. 27. aug. 2024 kl. 00:36 (CEST)
- @Trygve W Nodeland Ingen diskusjonssider, som Tinget jo er, tillater redigering i VE. Tinget, Torget, Notiser, Nybegynner, Adm. oppslagstavle, slettesiden inkludert hver enkelt slettenominering, Pågående vandalisme, artikkeldiskusjonssider, brukerdiskusjonssider osv. osv.
- Man kan aktivere "VE light" for disse sidene: Innstillinger -> Redigering -> Slå på visuell redigering og den nye wikitekstmodusen i strukturerte diskusjoner, på Spesial:Innstillinger#mw-prefsection-editing.
- For øvrig enig i at dette ser ut for å være en bra funsksjon. Fra før har vi malen {{Rp}} som kan tilføyes bak gjenbruk av referanse for å angi spesifikke sidetall, men den er lite brukt, bare 351 artikler i hovednavnerom. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 27. aug. 2024 kl. 01:30 (CEST)
- Jeg har brukt RP av og til, men ikke så elegant og informativ. Hilsen Erik d.y. 27. aug. 2024 kl. 18:07 (CEST)
- Helt enig i at denne er bedre, på flere måter. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 27. aug. 2024 kl. 18:33 (CEST)
- Jeg har brukt RP av og til, men ikke så elegant og informativ. Hilsen Erik d.y. 27. aug. 2024 kl. 18:07 (CEST)
Hvordan fikses det hvis man i den første/opprinnelige brukte referansen har inkludert spesifik referanse med side nummer og underkapittel, mens man ved en utvidelse i samme artikkel finner et annet underkapittel på en annen side. Hvordan gjenbruker man den opprinnelige referansen da ? Hvordan løses så dette ? Blir dette da tre oppføringer; en hoved og 2 sideoppføringer ? Med vennlig hilsen Migrant (disk. – bid.) 26. aug. 2024 kl. 23:27 (CEST)
- Jeg kan det ikke helt, men ser håp om at man kan gjenbruke referansen slik at den peker på et nytt sidetall hver gang det er ønskelig. Trygve Nodeland (diskusjon) 27. aug. 2024 kl. 08:41 (CEST)
Feilaktig begrunnelse for blokkering
redigerI kveld har det blitt foretatt en serie med blokkeringer med følgende begrunnelse: «Etter avgjørelse på administratorenes e-postliste»
Jeg mener dette er feil. De enkelte administratorer forsøker etter beste evne, og ofte i samråd med andre, å beskytte Wikipedia mot ulike former for vandalisme, men det er altså som enkeltpersoner, som av brukerfellesskapet har blitt gitt noen ekstra verktøy. Meg bekjent har vi ikke noe formelt forum som avgjør administrative handlinger, og det mener jeg vi heller ikke bør innføre, uten diskusjon her på Tinget.
Sannsynligvis bunner dette i en misforståelse, men jeg synes uansett at det er viktig å slå fast at noe slikt forum, med mandat til å bestemme administrative handlinger, ikke finnes, og ikke kan opprettes, uten at det er diskutert og avgjort her. Ulflarsen (diskusjon) 27. aug. 2024 kl. 23:16 (CEST)
- Enig med Ulflarsen! Det var for øvrig mine kontoer som ble blokkert/beskyttet – i tillegg til tre kontoer som ikke er mine: [1], [2] og [3]. Jeg misliker sterkt at EdoAug med teksten og lenken i redigerings-/beskyttelsesforklaringen i realiteten hevder at det er mine sokkedukker. Dugnad 28. aug. 2024 kl. 02:50 (CEST)
- For ordens skyld så tar jeg ikke standpunkt til selve blokkeringene, og jeg har ingen grunn til å anta noe annet enn at de var korrekte. Hva jeg er kritisk til er omtalen av dem. Hver og en av administratorene avgjør selv hva de vil iverksette av tiltak, innenfor våre regler. At de både snakker sammen og tekster seg imellom regner jeg som en selvfølge, og det anser jeg som bra, men den endelige avgjørelsen for ethvert tiltak hviler på den enkelte administrator. Ulflarsen (diskusjon) 28. aug. 2024 kl. 08:08 (CEST)
- Hva er «Administratorenes e-postliste»? Og hvordan er en «avgjørelse» fattet der? Som nyutnevnt administrator er det kanskje noe jeg bør vite om? Andewa (diskusjon) 28. aug. 2024 kl. 12:56 (CEST)
- Betimelig kommentar, den understreker behovet for å avklare dette spørsmålet. Mvh. Ulflarsen (diskusjon) 28. aug. 2024 kl. 17:07 (CEST)
- Ja, det er en e-postliste for administratorer. Jeg er ikke helt sikker på hvordan den administreres! Skal undersøke, med mindre noen andre har større peiling. EdoAug (diskusjon) 28. aug. 2024 kl. 20:47 (CEST)
- Hva er «Administratorenes e-postliste»? Og hvordan er en «avgjørelse» fattet der? Som nyutnevnt administrator er det kanskje noe jeg bør vite om? Andewa (diskusjon) 28. aug. 2024 kl. 12:56 (CEST)
- Jeg blokkerte de som var mistenkt for å være deg, men jeg skjønner at ikke nødvendigvis alle samsvarer. Jeg kan skjule eller gi ny årsak til beskyttelsen/blokkeringsgrunnlagene på disse kontoene, men det kan hende jeg gjør en dobbeltsjekk på om kontoene er sammenkoblet. Jeg skjønner at de nevnte kontoene ikke har like spor som dine andre kontoer har ved å se på redigeringene deres, og at jeg har tro på at de ikke er dine, men jeg kommer til å dobbeltsjekke (bare for å være sikker!). EdoAug (diskusjon) 28. aug. 2024 kl. 20:43 (CEST)
- For ordens skyld så tar jeg ikke standpunkt til selve blokkeringene, og jeg har ingen grunn til å anta noe annet enn at de var korrekte. Hva jeg er kritisk til er omtalen av dem. Hver og en av administratorene avgjør selv hva de vil iverksette av tiltak, innenfor våre regler. At de både snakker sammen og tekster seg imellom regner jeg som en selvfølge, og det anser jeg som bra, men den endelige avgjørelsen for ethvert tiltak hviler på den enkelte administrator. Ulflarsen (diskusjon) 28. aug. 2024 kl. 08:08 (CEST)
- Takk, det setter jeg pris på. (En av de tre kontoene var for øvrig med i fjorårets CU.) Dugnad 28. aug. 2024 kl. 20:59 (CEST)
- Hei hei! Jeg har ikke hatt anledning til å svare før nå. Jeg var den som utførte blokkeringene av disse mistenkte sokkedukkene. Begrunnelsen er en lenke (vises i blå eller blålilla tekst) som viser til en utdypende årsak, som jeg nå ser er videre klargjort av en annen administrator. Beklager at begrunnelsen ikke var tydelig nok, men jeg antok at det var nok å lenke til den utdypende teksten. Jeg skal passe på det i framtida. 👍 Jeg tok det opp på e-postlista for administratorer ettersom det ikke var helt tydelig hva som skulle gjøres (litt spesiell situasjon), og prøvde å gjøre det tydelig at jeg rådførte meg med andre administratorer. EdoAug (diskusjon) 28. aug. 2024 kl. 20:39 (CEST)
- Slik jeg ser det er ikke problemet at begrunnelsen ikke var tydelig nok, men at den var feil, dvs dette: «Etter avgjørelse på administratorenes e-postliste».
- Det som kontoene ble blokkert for synes å være et brudd på én eller flere av våre regler, og da er det greit å skrive det, f.eks noe slikt: «Grunnet brudd på vår regel så og så.». Igjen, jeg tar ikke standpunkt til den konkrete avgjørelsen, og har ingen grunn til å anta at den var feil, det er kun hentydningen til at beslutningen er fattet i et forum jeg mener er feil. Og igjen, for ordens skyld, det er ikke noe i veien for at en administrator rådfører seg med en eller flere andre administratorer før man gjør noe, men den endelige avgjørelsen står man for selv, slik jeg oppfatter vårt system. Ulflarsen (diskusjon) 28. aug. 2024 kl. 20:47 (CEST)
- Det skal jeg ta videre til neste gang. Takk! EdoAug (diskusjon) 28. aug. 2024 kl. 20:49 (CEST)
Åra
redigerProblematisk nok kan «1900-tallet» som kjent vise til hele hundreåret eller kun det første tiåret. I Stilmanualen står det å lese: «Språkrådet anbefaler å skrive -tallet om århundrene og -årene om tiårene.» (Opprinnelig lagt inn her og endret her.) Det siste stemmer imidlertid ikke helt, for Språkrådet anbefaler å skrive -åra. Jeg har mange ganger på «Siste endringer» sett noen bidragsytere gi redigeringsforklaring av typen: Endret fra «-tallet» til «-årene», vi skriver 1800-tallet, men 1980-årene, iht Språkrådet og vår stilmanual (f.eks. her).
- Er dette noe som er vedtatt på Tinget? Har temaet i det hele tatt blitt diskutert? Eller er det vedtatt at vi automatisk skal følge alle anbefalinger fra Språkrådet?
- Er det nowikis oppgave å «pushe» en anbefaling fra Språkrådet? Bør vi ikke heller vente med å følge anbefalingen til resten av samfunnet eventuelt følger den?
- Hvor liten andel av den norskspråklige befolkningen vet at «1800-årene» antakelig viser til det første tiåret, og ikke hele hundreåret?
- Hvis «2000-årene» viser til det første tiåret, og «2000-tallet» det første hundreåret, hva skal man da skrive for å vise til hele tusenåret?
- Skal vi skrive «50-årsbiler» og «80-årsmusikk» i stedet for «50-tallsbiler» og «80-tallsmusikk»?
- Må vi nå skrive fire siffer for tiår, altså f.eks. «1950-årene», ikke «50-årene»? Hvis en kvinne ble født på 50-tallet og døde da hun var i 40-årene, kan vi da skrive: «Hun ble født i 50-årene og døde i 40-årene»? 🙃
- Bør vi eventuelt skrive -åra i stedet for -årene på nowiki?
Dugnad 30. aug. 2024 kl. 19:44 (CEST)
- Uten at jeg har en spesiell formening til noe annet i innlegget, så mener jeg endringen som vises til (der -åra blir endra til -årene) bryter normene om språkform – altså at man ikke skal overstyre første- eller hovedforfatters foretrukne form så lenge de samsvarer med riksmål (Riksmålsforbundet?) og bokmål (Språkrådet). EdoAug (diskusjon) 30. aug. 2024 kl. 20:34 (CEST)
- @Dugnad: -åra og -årene er likestilte former på bokmål. Skal man være helt korrekt bør det endres til -åra eller -årene alt etter hvilken endelse i bestemt form entall forfatteren ellers har benyttet på intetkjønnsord. --TorbjørnS (ʦ) 30. aug. 2024 kl. 20:42 (CEST)
- Ja, du har rett, jeg la først ikke merke til at «årene» var blitt brukt tidligere på den siden! EdoAug (diskusjon) 30. aug. 2024 kl. 20:43 (CEST)
- Min kommentar var til Dugnad, på spørsmålet om det alltid bare burde endres til -åra (og ikke til -årene) på grunnlag av at Språkrådet brukte -åra på sin side. Mvh TorbjørnS (ʦ) 30. aug. 2024 kl. 21:10 (CEST)
- Beklager! Det at du endra til et innrykksnivå som var under min kommentar igjen gjorde at det framsto som et svar til meg. EdoAug (diskusjon) 30. aug. 2024 kl. 21:14 (CEST)
- Ja, jeg tenkte jo etterpå at dette kanskje nå, utilsiktet, så mest ut som et svar til deg, så my mistake :) TorbjørnS (ʦ) 30. aug. 2024 kl. 21:30 (CEST)
- Beklager! Det at du endra til et innrykksnivå som var under min kommentar igjen gjorde at det framsto som et svar til meg. EdoAug (diskusjon) 30. aug. 2024 kl. 21:14 (CEST)
- Min kommentar var til Dugnad, på spørsmålet om det alltid bare burde endres til -åra (og ikke til -årene) på grunnlag av at Språkrådet brukte -åra på sin side. Mvh TorbjørnS (ʦ) 30. aug. 2024 kl. 21:10 (CEST)
- Ja, du har rett, jeg la først ikke merke til at «årene» var blitt brukt tidligere på den siden! EdoAug (diskusjon) 30. aug. 2024 kl. 20:43 (CEST)
- @Dugnad: -åra og -årene er likestilte former på bokmål. Skal man være helt korrekt bør det endres til -åra eller -årene alt etter hvilken endelse i bestemt form entall forfatteren ellers har benyttet på intetkjønnsord. --TorbjørnS (ʦ) 30. aug. 2024 kl. 20:42 (CEST)
- @TorbjørnS: Jeg antar du mener bestemt form flertall. @EdoAug: Endringen du sikter til ble ikke gjort i en artikkel, men i Stilmanualen. Dugnad 31. aug. 2024 kl. 05:46 (CEST)
- @TorbjørnS: Det er ikke sikkert det er uten grunn at Språkrådet skriver -åra, og ikke -årene eller begge deler, i sin anbefaling. Kanskje skyldes det et ønske om at skrivemåten skal samsvare med «de harde trettiåra», som er nevnt rett under anbefalingen. Man sier/skriver vel ikke «de harde trettiårene». Dugnad 1. sep. 2024 kl. 00:50 (CEST)
- @Dugnad: Tror nok jeg ville skrevet "de harde trettiårene". Tror ikke de alternative bøyningsformene på intetkjønnsord var aktuelle den gang da/der hvor jeg hadde norsk på skolen. TorbjørnS (ʦ) 1. sep. 2024 kl. 01:32 (CEST)
- Joda, den formen benyttes en masse.[4] ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 1. sep. 2024 kl. 01:01 (CEST)
- Ja, det overrasker meg ikke, men det jeg mente var at det er vel ikke korrekt å skrive «de harde trettiårene». Eller? Dugnad 1. sep. 2024 kl. 01:14 (CEST)
- Jo, å skrive "de harde trettiårene" er akkurat like korrekt som å skrive "de harde trettiåra", så lenge begge bøyningsformene er likestilte på bokmål. "De harde trettiåra" er ikke et egennavn. TorbjørnS (ʦ) 1. sep. 2024 kl. 01:44 (CEST)
- Ja, det overrasker meg ikke, men det jeg mente var at det er vel ikke korrekt å skrive «de harde trettiårene». Eller? Dugnad 1. sep. 2024 kl. 01:14 (CEST)
- Nei, ikke et egennavn, men jeg tror «de harde trettiåra» er et fast uttrykk. Dugnad 1. sep. 2024 kl. 01:57 (CEST)
- Jeg sjekket faktisk tidligere på nb.no, fordi jeg ville prøve å finne ut når "de harde 30-etellerannet" oppstod som fast uttrykk. (Svaret ser ut til å være: på 1960-tallet.) Og varianter finnes såvisst!:
- "harde trettiåra" gir treff i 1333 bøker, 3069 aviser og 324 tidsskrifter.
- "harde trettiårene" gir treff i 219 bøker, 627 aviser og 37 tidsskrifter.
- "harde tredveårene" gir treff i 229 bøker, 575 aviser og 57 tidsskrifter.
- "harde tredveåra" gir treff i 436 bøker, 1034 aviser og 120 tidsskrifter.
- (Og da skal man huske at ikke alt arkivmateriale er scannet inn/tilgjengelig på nb.no, ennå. Bl.a. mangler aviser som VG, Dagbladet, Varden ... og nettaviser, så klart. Jeg har dannet meg et inntrykk av at det er tilgjengelig flere av arbeiderpressens aviser, enn av den borgerlige sidens aviser, og hvis det er riktig, kan det gi en slagside i slike søk som jeg har gjort her, ved at arbeiderpressens skribenter historisk nok var mer tilbøyelig til å skrive "åra" enn "årene" enn den borgerlige pressen. Jfr. også riksmålsstriden og kampen mot samnorsk.) Så at "de harde trettiåra" er et fast uttrykk ... mnjei. Ikke så fast, vil jeg mene. Men ved å velge den varianten kan man posisjonere seg politisk - eller man kunne, kanskje - i de mer politiske seksti- og syttiåra. ;) Annelingua (diskusjon) 1. sep. 2024 kl. 03:17 (CEST)
- Jeg sjekket faktisk tidligere på nb.no, fordi jeg ville prøve å finne ut når "de harde 30-etellerannet" oppstod som fast uttrykk. (Svaret ser ut til å være: på 1960-tallet.) Og varianter finnes såvisst!:
- Nei, ikke et egennavn, men jeg tror «de harde trettiåra» er et fast uttrykk. Dugnad 1. sep. 2024 kl. 01:57 (CEST)
- Takk til Annelingua for mye interessant informasjon. Dugnad 1. sep. 2024 kl. 08:25 (CEST)
- Nei. 80-tall eller 1990-tallet er ikke mulig å missforstå. Vi kan ikke være så firkanta at vi konsekvent skal bruke -årene om tiår i alle sammenhenger.--Ezzex (diskusjon) 30. aug. 2024 kl. 20:53 (CEST)
- Begrepet «80-tallet» kan skape forvirring i fremtiden. Idag refererer det til 1980-årene, men om 100 år kan det like gjerne bli brukt om 2080-årene. 12u (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 10:44 (CEST)
- Ja, men det kan endres til «1980-tallet» – man trenger ikke endre til «1980-åra»/«1980-årene». Dugnad 31. aug. 2024 kl. 10:56 (CEST)
- For meg handler det om å fjerne all tvetydighet. «1980-tallet» skaper neppe forvirring, men «2000-tallet» kan lett misforstås. Refererer vi til tiåret 2000–2009, eller til det nåværende århundret? Ved å bruke uttrykket «2000-årene» eliminerer man denne uklarheten. Derfor støtter jeg Språkrådets anbefaling. 12u (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 11:08 (CEST)
- Ja, men det kan endres til «1980-tallet» – man trenger ikke endre til «1980-åra»/«1980-årene». Dugnad 31. aug. 2024 kl. 10:56 (CEST)
- Jf. første setning i mitt første innlegg. «2000-årene» er et uttrykk så å si ingen nordmenn benytter, og man kan dermed ikke forvente at folk flest skal forstå at det viser til tiåret. Det er langt bedre å skrive «2000-tallet (tiår)» slik som svenskene: «2000-talet (decennium)». Dugnad 31. aug. 2024 kl. 12:25 (CEST)
- Jeg mener det er fornuftig at vi i størst mulig grad følger Språkrådet, også i dette spørsmålet. Ulflarsen (diskusjon) 30. aug. 2024 kl. 21:31 (CEST)
- Enig @Ulflarsen, vi følger Språkrådets anbefaling. Ikke enig i trådstarters forslag om å kalle noe for «80-åramusikk» i stedet for «80-tallsmusikk». «XX-talls[et-eller-annet]» er innarbeidede begrep i språket. Eventuell a-ending er tillatt, og må følge artikkelen for øvrig, slik vi alltid forholder oss til ulike skribenters frihet innenfor bokmåls- og riksmålsnormene. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 01:15 (CEST)
- Jeg skrev «80-årsmusikk», ikke «80-åramusikk», og det var ment som et ironisk spørsmål, ikke et forslag. Ja, det «er innarbeidede begrep i språket» – men 50-tallet, 80-tallet o.l. er utvilsomt også innarbeidet i språket – «alle» sier og skriver det slik. Jeg tipper det kun er noen få personer på nowiki og i Språkrådet som skriver noe annet. Det hevdes at første-/hovedforfatters valg av -årene eller -åra respekteres; jeg mener at valg av -tallet bør respekteres, ettersom det er tillatt på bokmål/riksmål. Språkrådets anbefaling er ikke et vedtak. Dugnad 31. aug. 2024 kl. 04:53 (CEST)
- Tastefeil på touchdings, A og S er ved siden av hverandre. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 19:31 (CEST)
- Jeg skrev «80-årsmusikk», ikke «80-åramusikk», og det var ment som et ironisk spørsmål, ikke et forslag. Ja, det «er innarbeidede begrep i språket» – men 50-tallet, 80-tallet o.l. er utvilsomt også innarbeidet i språket – «alle» sier og skriver det slik. Jeg tipper det kun er noen få personer på nowiki og i Språkrådet som skriver noe annet. Det hevdes at første-/hovedforfatters valg av -årene eller -åra respekteres; jeg mener at valg av -tallet bør respekteres, ettersom det er tillatt på bokmål/riksmål. Språkrådets anbefaling er ikke et vedtak. Dugnad 31. aug. 2024 kl. 04:53 (CEST)
Det ser ut til at både f.Kr./e.Kr. og fvt./evt. aksepteres – jeg mener at både -tallet og -åra/-årene bør aksepteres. Dugnad 31. aug. 2024 kl. 10:43 (CEST)
- Vi har jo en linje på Wikipedia der første bidragsyters valg av rettskrivningsmåte skal aksepteres og respekteres der valget er i tråd med bokmålsordboken. Derfor har jeg (over tid) stusset over at noen bidragsytere har insistert på at det skal skrives "-årene" (og alternativt -åra?) om tiår. Å bruke -tallet om tiår er nok en veldig utbredt praksis i den norske befolkningen - som eksempel har Ketil Bjørnstad utgitt en romanserie på seks bind der de fem første bindene har tittelen -tallet (se eksempelvis https://www.nrk.no/kultur/anmeldelse-av-_verden-som-var-min.-seksti-tallet_-1.12495096). Jeg har ennå til gode å se noen anmelder (eller andre) kritisere forfatteren for at han ikke har gitt bøkene titler à la Verden som var min. Sekstiårene ... (Til @12u: jeg er helt enig i at det kan/vil skape forvirring om hundre år dersom vi bare skriver "80-tallet" i tekstene våre. Løsningen er enkel: vi skriver "1980-tallet" i stedet. Eventuelt "1880-tallet". Jeg retter alltid slikt når jeg kommer over "to-sifrede -tallet-angivelser" i artikler her.) Annelingua (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 12:02 (CEST)
- Jeg er helt enig. Jeg har forsøkt å holde meg til 1960-årene og 1990-årene de siste åra (etter en debatt her), men finner det i mange sammenhenger unaturlig og rart. Det er i mange tilfeller mer naturlig å skrive 1990-tallet - og ikke minst mer fleksibelt og mye mer brukt i pressen og i litteratur. Det ser f.eks. rart ut å skrive på 1990-årene. Så for man heller være mer konsekvent når det er snakk om kategorier og maler. Ezzex (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 12:41 (CEST)
- Dette eksempelet kan enkelt løses ved å bruke «i 1990-årene» i stedet for «på 1990-årene». 12u (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 12:50 (CEST)
- Men det er ikke gitt at det klinger like bra i alle kontekster. Det handler også om språklig variasjon. Jeg mener man bør se bruken ut i fra den språklige kontekst det står i. Ezzex (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 13:15 (CEST)
- Dette eksempelet kan enkelt løses ved å bruke «i 1990-årene» i stedet for «på 1990-årene». 12u (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 12:50 (CEST)
- Vi er nok alle enige om at man bør akseptere og respektere språkvalget til artikkeloppretteren eller hovedforfatteren – enten det gjelder syv/sju, jenten/jenta, eller frem/fram. Det som skiller denne diskusjonen, er at -tallet har to funksjoner, mens -årene (eller -åra) kun har én. Jeg tror dette er selve kjernen i debatten. 12u (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 12:45 (CEST)
- Jeg følger Språkrådets anbefaling så langt at jeg skriver «på 1900-tallet». Så følger jeg rådets linje også med hensyn til tiårene, men tviholder på årene (det ble et morsommere eksempel enn jeg hadde tenkt på forhånd), altså slik at det blir «i 1960-årene». Så lurer jeg på om Bjørnstads valg av «Seksti-tallet» som tittel på sin roman, kanskje skyldes noe annet, nemlig at den skrives uten preposisjon og/eller at det ikke finnes noe tall der. Dette for å unngå forveksling med den fase i livsløpet der for eksempel jeg befinner meg, nemlig i «sekstiårene». Dersom forlaget hadde tvunget ham til å skrive med preposisjon, vil jeg tro at han hadde kalt boka «I 1960-årene», altså med tall. Varianten «I sekstiårene» ville vist til alder.
Av omtrent samme grunn kunne man kanskje si at han er født «på 50-tallet». Dette for å oppnå en nyanse fra det å si «han opplevde en livskrise i 'femtiårene'». Dersom livskrisen kom på «50-tallet» forteller det oss at han var født da, men ikke hvor gammel han var da den inntrådte.--Trygve Nodeland (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 13:46 (CEST)- Altså, nå kan jeg ikke dy meg: jeg holder fast ved at -tallet er gjengs språkbruk når man vil omtale bestemte tiår, og her er flere eksempler fra populærkulturen:
- Et syttitallsshow ble den norske tittelen på amerikanske That 70s show.
- NRK laget flere sesonger av 70-tallskameratene med bl.a. Bård Tufte Johansen og Harald Eia (se: https://www.nrk.no/video/70-tallskameratene-113--70-tallskameratene_113557).
- Den splitter nye NRK-serien Våre beste år omtales i media som en "80-tallsserie (se: https://www.rbnett.no/kultur/i/Ooyl4w/bjoern-tomren-i-ellevill-80-tallsserie-vokser-seg-godt-inn-i-rollen-som-tafatt-farsfigur).
- Radio Toten reklamerer for en kveld med "sekstitallsmusikk" (se: https://www.radiototen.no/innslag/de-bla-rakettene-til-khalles-corner-pa-lordag/22461/ , sitat: "Bandet fremfører sekstitallsmusikk med mye fin vokal og kor. | – Dette er veteraner fra sekstitallet, fra kjente band som Nordre Swing, Teddybears, Salty Dog, The Cool Cats, Boots og High River for å nevne noen, sier Martin Kopperud.")
- Aftenposten-reportasje om en mann som flyttet fra Oslo til Lillehammer har følgende eksempler, uvisst om det er intervjuobjektet eller journalisten (eller begge?) som konsekvent bruker "-tallet": ( https://www.aftenposten.no/amagasinet/i/EoEQ2/et-forsvar-for-a4-livet, sitater:
- "Åsta Norgheim, seniorrådgiver i Språkrådet, ler litt i telefonen. | – Begrepet A4 har nok et snev av noe negativt ved seg. Det skal jo litt til si at du er stolt over å leve et helt ordinært liv, sier hun. | – Hvorfor det har festet seg som et gjengs uttrykk, vet vi ikke helt. Men det ser ut som om begrepet ble stadig vanligere å bruke utover nittitallet. | Særlig i kontaktannonsene, som på nittitallet fortsatt ble trykket på papir, gir påfallende mange uttrykk for at de lette etter en partner som «ikke er helt typisk A4»."
- "Femtitallsmannen gikk rundt med hatt, 2000-tallsmannen går rundt med våtservietter."
- Og enda mer anekdotisk: jeg husker fra min spede barndom, som inntraff før vintage og retro ble skikkelig kult, et par "fashion-wannabes" som stønnet "skikkelig søttitalls, ass'" over dem som fortsatt gikk med slengbukser i 1980 eller deromkring ...
- Poenget mitt er, at man kan like det eller ikke, men å bruke "-tallet" om tiår er utbredt i både talemål og skriftspråk, og har vært det ... i alle fall i mange tiår. Eller vent - et eksempel fra 1933 på tampen:
- Scott, Gabriel: Alkejægeren : et menneskesind (1933), s. 14: "Det var godt førend byen brændte - just i begyndelsen av ottitallet, de sørgelig baktalte ottiaarene, som egentlig ikke var saa gale endda" (boken er digitalt tilgjengelig her: http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2010110906028) Og her er en modernisert utgave fra 1946: Alkejegeren. En svanesang (1946), s. 7: "Det var godt førenn byen brente - just i begynnelsen av åttitallet, de sørgelig baktalte åttiårene, som egentlig ikke var så gale enda." (digitalt tilgjengelig her: http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2007012200010)
- Ser man det: de to variantene kan leve fint som parallelle størrelser. Tenk dét, Hedda! ;) Annelingua (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 20:07 (CEST)
- Altså, nå kan jeg ikke dy meg: jeg holder fast ved at -tallet er gjengs språkbruk når man vil omtale bestemte tiår, og her er flere eksempler fra populærkulturen:
- Jeg følger Språkrådets anbefaling så langt at jeg skriver «på 1900-tallet». Så følger jeg rådets linje også med hensyn til tiårene, men tviholder på årene (det ble et morsommere eksempel enn jeg hadde tenkt på forhånd), altså slik at det blir «i 1960-årene». Så lurer jeg på om Bjørnstads valg av «Seksti-tallet» som tittel på sin roman, kanskje skyldes noe annet, nemlig at den skrives uten preposisjon og/eller at det ikke finnes noe tall der. Dette for å unngå forveksling med den fase i livsløpet der for eksempel jeg befinner meg, nemlig i «sekstiårene». Dersom forlaget hadde tvunget ham til å skrive med preposisjon, vil jeg tro at han hadde kalt boka «I 1960-årene», altså med tall. Varianten «I sekstiårene» ville vist til alder.
- Jeg er helt enig. Jeg har forsøkt å holde meg til 1960-årene og 1990-årene de siste åra (etter en debatt her), men finner det i mange sammenhenger unaturlig og rart. Det er i mange tilfeller mer naturlig å skrive 1990-tallet - og ikke minst mer fleksibelt og mye mer brukt i pressen og i litteratur. Det ser f.eks. rart ut å skrive på 1990-årene. Så for man heller være mer konsekvent når det er snakk om kategorier og maler. Ezzex (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 12:41 (CEST)
- Jeg lurer på om de egentlig alltid er «parallelle størrelser». I det siste eksempelet ditt mistenker jeg at han skriver «de sørgelig baktalte åttiårene» fordi det ikke gjelder hele åttitallet. Jf. at «de harde trettiåra» ikke gjelder hele trettitallet, og det er kanskje derfor det ikke heter «det harde trettitallet». Dugnad 31. aug. 2024 kl. 21:44 (CEST)
- Ja, jeg tenker! Men om formene lever parallelt, er det tilfeldig hvilken form man velger til enhver tid? Et syttitallsshow er vel noe annet enn et syttiårsshow (som er et jubileum), 70-tallskameratene hadde det fint i 1970-årene, mens syttiårs-kameratene ville sittet sammen på seniorsenteret, en 80-tallsserie dreier seg om det aktuelle tiåret, mens en 80-årsserie ville vært om den siste fase av livet, osv. Jeg mener nok at tiårene i samsvar med språkrådets anbefaling som hovedregel bør føre til bruk av årene. Når det kan oppstå misforståelser om det dreier seg om det aktuelle tiåret eller et menneskes alder, brukes tallet, når det er klargjørende.
- Gabriel Scotts eksempel er annerledes. Han bruker i første omgang bestemt form entall, deretter ubestemt form flertall. Det fører til ulike resultater. Trygve Nodeland (diskusjon) 31. aug. 2024 kl. 22:38 (CEST)
- @Trygve Nodeland: Nei, han bruker bestemt form i begge tilfeller. Dugnad 31. aug. 2024 kl. 22:54 (CEST)
- OK, språkanalysen var dårlig, men er det ikke en prinsipiell forskjell likevel? Hva er kjennetegnet? Trygve Nodeland (diskusjon) 1. sep. 2024 kl. 08:54 (CEST)
- @Trygve Nodeland: Nei, han bruker bestemt form i begge tilfeller. Dugnad 31. aug. 2024 kl. 22:54 (CEST)
Hyppigere konkurranser, igjen
redigerDette er en mer spesifikk fortsettelse av emnet jeg starta i midten av august. I det emnet stilte jeg spørsmål rundt premiering og frekvens av konkurranser. Det ble positiv tilbakemelding angående oppfordring til premier og en noe mild respons til spørsmålet om å gå tilbake til ukentlige konkurranser igjen.
Noen av argumentene mot (eller delvis nøytrale til) ukentlige konkurranser var at det var vanskelig å finne emner, at det å styre med botten kunne være vanskelig og at det kanskje var for hyppigt med ukentlige (og at kanskje toukersintervaller hadde passa bedre).
- I henhold til mangel på emner, så har jeg samlet en liste (delvis med inspirasjon fra andre) som kan sees her: Bruker:EdoAug/Konkurranseforslag. Denne lista inkluderer et bredt spekter med emnekategorier som jeg antok ville være for «små/snevre» for månedlige konkurranser, der brede emner er mer aksepterte. Det er ikke mangel på temaer, bare mangel på brede.
- I henhold til at botten kan være vanskelig å drive med (og dermed kan skremme folk fra å organisere), så har jeg oppfatning av at botten stort sett stopper når det blir for mye å telle mellom – det er også tilfellet ved augustskonkurransen, som i skrivende stund fortsatt ikke er ferdig telt på grunn av for stor inndata. Dette motvirkes av at konkurransene holdes i mindre tidsrom, og at det dermed er mindre sjanse for at inndataen blir for stor. Jeg skal ikke svare 100 % sikker på at det er årsaken, men det er oppfatninga jeg har fått. Jeg vil gjerne opplyses om det er andre årsaker til at det kan være vanskelig å håndtere botten.
- I forhold til at ukentlige intervaller kan være for overveldende, så har vedkommende som kom med denne bekymringen også stilt fram et alternativ: toukersintervaller. Det åpner fortsatt opp for snevrere kategorier.
Om det er stemning for å prøve ut ukentlige konkurranser, så tar jeg gjerne over oktober med fire ukentlige konkurranser for å se hvordan det føles. Merk at det også kjøres en slags månedskonkurranse på samme tid (vedlikeholdskonkurransen styrt av WMNO). Det eneste områder jeg føler meg litt tapt på er hvordan dette tilrettelegges i malen og ved opprettelse (kan jeg bare lage en konkurranseside fra bunnen av?). Om folk har lyst til å prøve, kan jeg foreslå fire emner som er i forskjellige overordnere temaer (se konkurranseforslagssiden nevnt tidligere). Om det ender opp med å ikke falle i smak, så er det også mulig å prøve toukersintervaller senere, eller bare gå tilbake til standarden (månedskonkurranser).
Altså, too long; didn't read-versjonen er: Kunne folk tenkt seg å prøve ukentlige konkurranser i oktober (ved siden av WMNOs tremånederskonkurranse), i regi av meg, også eventuelt drøfte hvordan de føltes etterpå? Om det ikke falt i smak, så går det automatisk tilbake til månedskonkurransene igjen. (Jeg må nok bare pirke litt i bottens dokumentasjon.) EdoAug (diskusjon) 3. sep. 2024 kl. 15:15 (CEST)
- Imponerende arbeid med oversikt over aktuelle konkurransetema! Hilsen Erik d.y. 3. sep. 2024 kl. 18:02 (CEST)
- Mer enn gjerne tilbake til ukentlige konkurranser. En kombinasjon kan kanskje også være mulig (månedlige en gang i blant rundt store og omfattende tema, som for eksempel OL eller lignende og ukentlige ellers). TorbjørnS (ʦ) 3. sep. 2024 kl. 21:38 (CEST)
- Jeg vet at f.eks. på det finske prosjektet, der de har ukentlige konkurranser, så har de i ny og ne to uker til større emner! Det er sikkert også mulig å ha en månedskonkurranse i tillegg til ukeskonkurranser! :-) EdoAug (diskusjon) 3. sep. 2024 kl. 23:04 (CEST)
- Mer enn gjerne tilbake til ukentlige konkurranser. En kombinasjon kan kanskje også være mulig (månedlige en gang i blant rundt store og omfattende tema, som for eksempel OL eller lignende og ukentlige ellers). TorbjørnS (ʦ) 3. sep. 2024 kl. 21:38 (CEST)
- Som tilleggsinformasjon: Jeg har satt meg bittelitt inn hvordan konkurranser arrangeres (og hvordan de ble arrangert før månedsformatet fra 2019), og jeg tror det skal gå ganske greit å forsøke en måned (fire eller fem uker, fra 30. september til 24. oktober eller 1. november) med ukeskonkurranser. Jeg har også fått vite ifra Yupik at Wikipedia på finsk til tider har månedskonkurranser i samløp med ukeskonkurranser, blant annet ved Kvinner i rødt (Women in red) og diverse andre fokusområder, blant annet i tråd med andre arrangementer – også i samarbeid med Wikimedia i Estland. Om det skulle bli aktuelt å ha ukeskonkurranser som en mer permanent greie, så virker det som om det ikke er noe problem å ha individuelle månedskonkurranser i tillegg.
- Vi har et par som virker viktige for oss, som Kvinner i rødt og Kulturminner (månedens konkurranse nå!), som jeg forventer som månedskonkurranser i samløp med eventuelle ukeskonkurranser.
- Iht. hvilke emner som kan være relevante for en prøveperiode (om folk er up for it) er:
- Rusmidler, medisiner og gift (Kategori:Farmakologi)
- Sportsutøvere (Kategori:Sportsutøvere)
- Teater (Kategori:Teater)
- Forskere og professorer (Kategori:Forskere, Kategori:Professorer)
- Disse relativt tydelige emnene har tilsvarende kategorier (de i parentes) på de forskjellige søsterprosjektene som konkurransene pleier å dekke (bokmål, nynorsk, nordsamisk og enaresamisk). Framtidige konkurranser kan gjerne kreve at nye kategorier opprettes enten lokalt eller på de andre prosjektene, men jeg tenkte at en prøveperiode kunne vært så tilrettelagt som mulig.
- Det er også mulig å ha enda snevrere kategorier:
- Andefugler (Kategori:Andefugler)
- Hundre år siden (Kategori:1924)
- Tegneserier (Kategori:Tegneserier)
- Språk i Oseania (Kategori:Språk i Oseania)
- Disse mangler heller ikke kategorier på de relevante prosjektene. Om vi tar fem uker istedenfor fire, så henter jeg bare et ekstra tema fra lista jeg viste til tidligere eller noe som ev. blir ubrukt ovenfor. Det kunne også vært mulig å kombinere kategoriene (typ «Andefugler og teater», «Medisiner, rusmidler, gift og oseaniske språk», «Teater og tegneserier» og «Sportsutøvere, forskere og professorer»).
- Jeg bemerker at det er for tidlig å avgjøre noe enda, men jeg setter pris på de støttende kommentarene til nå og eventuelle videre kommentarer (om de så er for eller mot forslaget om å ha ukeskonkurranser i kommende oktober). EdoAug (diskusjon) 4. sep. 2024 kl. 15:12 (CEST)