Dalian
Dalian | |||
---|---|---|---|
大连市 – Dàlián Shì | |||
![]() | |||
Land | ![]() | ||
Provins | Liaoning | ||
Status | Subprovinsiell by | ||
Grunnlagt | 1904 | ||
Hovedstad | Xigang | ||
Tidssone | UTC+8 | ||
Postnummer | 116000 | ||
Areal | 12 574 km² | ||
Befolkning | 6 690 432 (2010[1]) | ||
Bef.tetthet | 532,08 innb./km² | ||
Høyde o.h. | 29 meter | ||
Nettside | dl | ||
![]() Dalian 38°54′N 121°36′Ø | |||
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/Location_of_Dalian_Prefecture_within_Liaoning_%28China%29.png/250px-Location_of_Dalian_Prefecture_within_Liaoning_%28China%29.png)
Dalian (forenklet kinesisk 大连; tradisjonell kinesisk: 大連; pinyin: Dàlián; japansk: Dairen; russisk: Далянь, Daljan eller Дальний, Dalnij – også tidligere kjent på engelsk som Darien) er en kinesisk subprovinsiell storby i provinsen Liaoning i Nord-Kina ved Kinas kyst mot Gulehavet, sør på Pulandianhalvøya. Befolkningen innenfor bygrensene anslås (2004) til 1 925 000, men hele subprovinsen har 5,6 millioner innbyggere.
Historie
[rediger | rediger kilde]Dalian ble allerede på 500-tallet en av Kinas viktigste havner. Den var del av staten Yan i Vår- og høstperioden. I 1880-årene ble den en liten by, da Qing-dynastiet bygde broer, kanonstillinger og militærleirer der.
Stedet ble okkupert av britene i 1858 men ble returnert til Kina i 1880-årene. Byen fikk navn etter bukten den ligger ved, Dalianwan. Qing-dynastiet bygde ut byen til det viktigste støttepunktet for nordflåten, som imidlertid gikk tapt i 1895, etter den første kinesisk-japanske krig (1894) som Japan vant.
Fra 1898 til 1905 ble den kontrollert av russerne ved en påtvinget forpaktningsavtale, som kalte den Dalny og Port Arthur (Lüshun) – disse to nabobyene er idag en enhet igjen. Byen opplevde et oppsving på grunn av byggingen av den transmandsjurske jernbane. I denne perioden hadde byen mange russiske innbyggere, og likeså en del vest- og mellomeuropeere. Det russiske navnet Dalni kommer fra дальний – fjern –, og skyldes at byen tilhørte Det fjerne østen. Den var ved siden av Vladivostok en av de to endestasjonene for den transsibirske jernbanen.[2]
Etter den russisk-japanske krig 1904/05 kom byen på japanske hender, og ble del av det japanske Kwantungterritoriet (også kalt Guandongzhou). Da japanerne etablerte Manchukuo i 1932 ble byen overført til dette japanskkontrollerte lydriket, skjønt Japan beholdt også den direkte kontrollen ved en leasingavtale. I 1937 ble byen utvidet og modernisert av japanerne som to separate byer, Darien i nord og Ryojun (Lushun) i sør.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/d/de/DalianCatholicChurch-DalianChina.jpg)
Etter annen verdenskrig ble byen til å begynne med administrert av Kina og Sovjetunionen, teoretisk i fellesskap, men i virkeligheten under russernes kontroll. Den ble da kalt Lüda (en sammentrekning av Lüshun og Dalian). I 1950 fikk Lüda bystatus igjen, men mistet den igjen mellom 1953 og 1954.
Først i 1955 ble byen tilbakeført til kinesisk styre.
Byens navn ble atter endret til Dalian den 5. mars 1981.
I 1984 ble Dalian en kinesisk særlig økonomisk sone. På grunn av sitt milde klima er byen en yndet ferieby for folk fra de nordligste deler av Kina. Havnen er også en av landets viktigste marinebaser.
Beijinggatekirkens bygning ble i 2002 vernet som historisk kulturminne av Dalians myndigheter.
Administrative enheter
[rediger | rediger kilde]Den subprovinsielle byen Dalian har jurisdiksjon over 6 distrikter (区 qū), 3 byfylker (市 shì) og ett fylke (县 xiàn), Changhai (长海县), som består utelukkende av øyer.
Kart | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||
# | Navn | Hanzi | Hanyu Pinyin | Befolkning (2007 est.) | Areal (km²) | Tetthet (/km²) |
Distrikter | ||||||
1 | Xigang | 西岗区 | Xīgǎng Qū | 307 000 | 26 | 11 808 |
2 | Zhongshan | 中山区 | Zhōngshān Qū | 354 000 | 43 | 8 233 |
3 | Shahekou | 沙河口区 | Shākékǒu Qū | 643 000 | 49 | 13 122 |
4 | Ganjingzi | 甘井子区 | Gānjǐngzi Qū | 704 000 | 491 | 1 434 |
5 | Lüshunkou | 旅顺口区 | Lǚshùnkǒu Qū | 209 000 | 506 | 413 |
6 | Jinzhou | 金州区 | Jīnzhōu Qū | 717 000 | 1 390 | 516 |
Byfylker | ||||||
7 | Wafangdian | 瓦房店市 | Wǎfángdiàn Shì | 1 025 000 | 3 791 | 270 |
8 | Pulandian | 普兰店市 | Pǔlándiàn Shì | 827 000 | 2 923 | 283 |
9 | Zhuanghe | 庄河市 | Zhuānghé Shì | 921 000 | 3 900 | 236 |
Fylker | ||||||
10 | Changhai | 长海县 | Chánghǎi Xiàn | 74 000 | 119 | 622 |
Samferdsel
[rediger | rediger kilde]Fly
[rediger | rediger kilde]Dalian har det nordøstlige Kinas travleste lufthavn, Dalian Zhoushuizi internasjonale lufthavn.
Jernbane
[rediger | rediger kilde]Hada-banen, en høyhastighetsbane åpnet i 2012, går fra Harbin til Dalian.
Veitrafikk
[rediger | rediger kilde]Kinas riksvei 201 ender opp i Dalian. Den begynner i Hegang i provinsen Heilongjiang og fører via blant annet Mudanjiang og Dandong sør til Liaodonghalvøya til Lüshunkou/Dalian.
Kinas riksvei 202 ender også opp i Dalian. Den begynner i Heihe i provinsen Heilongjiang, passerer gjennom Harbin og Shenyang før den ender i Dalian.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Dàlián Shì Citypopulation.de
- ^ Eugen Zabel: Transsibirien, Mit der Bahn durch Russland und China, 1903
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (zh-Hans) Offisielt nettsted
- (en) Dalian – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) 大连 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons