Den katolske kirke i USA
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/Gerald_Farinas_Holy_Name_Cathedral_from_Street.jpg/250px-Gerald_Farinas_Holy_Name_Cathedral_from_Street.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Lacathedral.jpg/250px-Lacathedral.jpg)
Den katolske kirke i USA er en del av den verdensomspennende katolske kirke med latinsk ritus i fellesskap med paven.
Medlemmer
[rediger | rediger kilde]Antall
[rediger | rediger kilde]Anslaget på antall medlemmer[når?] varierer mellom 64,6 millioner[1] og 77,7 millioner[2] registrerte medlemmer, er den det største kirkesamfunnet i USA, og omfatter rundt 1/4 av befolkningen. USA har den fjerde største katolske befolkningen i verden, etter Brasil, Mexico og Filippinene. Kirken i USA utgjør også den største katolske minoriteten av befolkningen og den største engelsktalende katolske kirke.
Siden 1960-tallet har den katolske andelen av befolkningen vært ganske stabil.[3]
Fordeling pr delstat
[rediger | rediger kilde]Rangering | Stat | %-andel katolikker |
Største kirkesamfunn |
---|---|---|---|
1 | Rhode Island | 63 | Katolikker |
2 | Pennsylvania | 53 | |
3 | Massachusetts | 44 | |
4 | New Jersey | 39 | |
5 | California | 37 | |
6 | New York | 36 | |
7 | New Hampshire | 35 | |
8 | Connecticut | 34 | |
9 | Texas | 32 | |
10 | Arizona | 31 | |
11 | Illinois | 30 | |
Louisiana | |||
Nord-Dakota | Lutheranere | ||
14 | Wisconsin | 29 | Katolikker |
15 | Nebraska | 28 | |
16 | Florida | 26 | |
New Mexico | |||
Vermont | |||
19 | Maine | 25 | |
Minnesota | |||
Sør-Dakota | Lutheranere | ||
22 | Colorado | 24 | Katolikker |
Hawaii | |||
Montana | |||
Nevada | |||
Ohio | |||
27 | Iowa | 23 | |
Maryland | |||
Michigan | |||
30 | Washington | 22 | |
31 | Indiana | 20 | |
Kansas | |||
Missouri | |||
34 | Wyoming | 18 | |
35 | Idaho | 15 | Jesu Kristi kirke av siste dagers hellige |
Oregon | Katolikker | ||
Kentucky | Baptister | ||
38 | Virginia | 14 | |
39 | Georgia | 13 | |
Oklahoma | |||
41 | Delaware | 10 | Metodister |
Nord-Carolina | Baptister | ||
43 | Alaska | 9 | |
Arkansas | |||
Sør-Carolina | |||
Tennessee | |||
Utah | Jesu Kristi Kirke av siste dagers hellige | ||
48 | Vest-Virginia | 8 | Baptister |
49 | Mississippi | 7 | |
50 | Alabama | 6 |
Organisasjon
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c1/US_Roman_Catholic_dioceses_map.png/350px-US_Roman_Catholic_dioceses_map.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/Cardinal-Francis-George_110516_photoby_Adam-Bielawski.jpg/250px-Cardinal-Francis-George_110516_photoby_Adam-Bielawski.jpg)
Den katolske kirke i USA består av 195 geografisk baserte bispedømmer og erkebispedømmer. I tillegg er det et eget militærordinariat for de væpnede styrker. Bispedømmene omfatter 17 644 menigheter i USA.
Den katolske kirke har i USA 195 bispedømmer eller erkebispedømmer, et apostolisk eksark og personlige ordinariat for konvertering til Den katolske kirke av folk av anglikansk bakgrunn.
Den amerikanske katolske bispekonferansen er kirkens koordinerende organ i en rekke saker.
Presteskap og ordensliv
[rediger | rediger kilde]Den katolske kirken har tredje flest lokale enheter i USA, etter sørstatsbaptistene og United Methodist. Imidlertid er de katolske enhetene gjennomgående større enn baptist- eller metodist-menigheter.[4]
Den katolske kirken i USA har tilsammen rundt 41 500 sekular- og ordensprester. I tillegg er det ordinert 17 000 permanente diakoner og 30 000 legfolk, hvorav 80 % er kvinner. Klosterlivet består av mer enn 63 000 kvinner og mer enn 5 000 menn (ikke ordinerte prester) i tillegg til ordensprestene.
Kardinaler
[rediger | rediger kilde]Det er 19 kardinaler fra USA.
- 5 ledere av erkebispedømme i USA
- Daniel Nicholas DiNardo - Galveston-Houston
- Timothy Dolan - New York og leder av den amerikanske katolske bispekonferansen
- Francis Eugene George - Chicago
- Sean Patrick O'Malley - Boston
- Donald William Wuerl - Washington
- Raymond Leo Burke - prefekt for Det høyeste tribunal for den apostoliske signatur
- James Michael Harvey - prefekt for den pavelige husholdning ved Den romerske kurie
- Edwin Frederick O'Brien - stormester for Ridderordenen av den hellige grav i Jerusalem
- 11 pensjonerte kardinaler
- William Wakefield Baum - erkebiskop emeritus av Washington og pavelig storpønitentiar
- Edward Michael Egan - erkebiskop emeritus av New York
- William Henry Keeler - erkebiskop emeritus av Baltimore
- Bernard Francis Law - erkebiskop emeritus av Boston
- William Joseph Levada - erkebiskop emeritus av San Francisco og prefekt emeritus for Kongregasjonen for troslæren
- Roger Michael Mahony - erkebiskop emeritus av Los Angeles
- Adam Joseph Maida - erkebiskop emeritus av Detroit
- Theodore Edgar McCarrick - erkebiskop emeritus av Washington
- Justin Francis Rigali - erkebiskop emeritus av Philadelphia
- James Francis Stafford - erkebiskop emeritus av Denver og pavelig storpønitentiar
- Edmund Casimir Szoka - erkebiskop emeritus av Detroit
Ansatte og virksomheter
[rediger | rediger kilde]Den katolske kirke i USA sysselsetter mer enn en million ansatte som driver lokale menigheter, grunn- og videregående skoler, pleiehjem, pensjonistboliger sykehus og andre veldedige institusjoner.[5] Det går tilsammen 2,7 millioner elever og studenter på katolske utdanningsinstitusjoner i USA, med samlet 150 000 lærere. Av disse er rundt 1 million studenter ved rundt 230 katolske universiteter og colleger som har rundt 65 000 professorer.[6] Catholic University of America i Washington, DC er kirkens nasjonale universitet og ble stiftet av landets biskoper i 1887.
Historie
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/Charlescarrollofcarrollton.jpg/250px-Charlescarrollofcarrollton.jpg)
Den katolske tro kom til området som i dag er USA fra den tidligste delen av den europeisk koloniseringen av Amerika. De første katolske misjonærene var spanske som kom sammen med Christopher Columbus til Den nye verden på hans andre reise i 1493.[7] Som en følge av dette, etablerte spanske misjonærer misjonsstasjoner i områdene som i dag er Florida, Georgia, Texas, New Mexico, California og Puerto Rico.[8] Den franske koloniseringen kom senere, tidlig på 1700-tallet med franske misjonsstasjoner i St. Louis, New Orleans, Biloxi, Mobile, Alabama, Natchez, Yazoo-landet, Natchitoches, Arkansas og Illinois i Fransk Louisiana,[9] og Michigan.[10]
Antall katolikker har vokst gjennom historien, først langsomt tidlig på 1800-tallet, blant annet som følge av immigrasjon, men også fordi USA overtok områder med hovedsakelig katolsk befolkning, fra Frankrike, Spania og Mexico. På midten av 1800-tallet førte den omfattende innvandringen fra Europa (særlig fra Irland, Tyskland og Italia) gjorde den katolske tro den største i landet. Denne store økningen av katolikker møtte fiendtlighet og fordommer, som kunne medføre opptøyer og brenning av kirker. Det nativistiske Know-Nothingpartiet ble opprinnelig grunnlagt på tidlig på 1800-tallet med sikte på å begrense katolsk innvandring. Partiet mente at USA var en protestantisk nasjon og at den katolske innflytelsen truet landets renhet og formål, og selve USAs eksistens.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ catholic-hierarchy
- ^ 2013 Yearbook of American and Canadian Churches, utgitt av National Council of Churches, oppgir 77 770 000 medlemmer. Se også Jerry Fiteau: «Study Finds US Catholic Parishes Growing, Larger, More» i THE NATIONAL CATHOLIC REPORTER, 2. august 2011.
- ^ «Is the Bottom Really Falling Out of Catholic Mass Attendance? A Recent CARA Survey Ponders the Question», Washington erkebispedømme
- ^ Yearbook of American and Canadian Churches 2010(Nashville: Abington Press, 2010), 12.
- ^ Thomas Healy: «A Blueprint for Change», America 26. september 2005, 14.
- ^ Jerry Filteau: «Higher education leaders commit to strengthening Catholic identity», NATIONAL CATHOLIC REPORTER, bind 47, Nr 9, 18. februar 2011, 1
- ^ David Neff, «Global Is Now Local: Princeton's Robert Wuthnow says American congregations are more international than ever,» Christianity Today, juni 2009, 39.
- ^ Richard Middleton: Colonial America (Oxford: Blackwell Publishing, 2003), 387–406.
- ^ Middleton,406–14
- ^ «Sault Ste Marie History» (engelsk). Besøkt 10. september 2016.