В'єнтьян
В'єнтьян ວຽງຈັນ | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
![]() | ||||
![]() | ||||
Основні дані | ||||
17°58′48″ пн. ш. 102°37′48″ сх. д. / 17.98000000002777909° пн. ш. 102.63000000002777767° сх. д.Координати: 17°58′48″ пн. ш. 102°37′48″ сх. д. / 17.98000000002777909° пн. ш. 102.63000000002777767° сх. д. | ||||
Країна | Лаос | |||
Регіон | Префектура В'єнтьян | |||
Столиця для | Протекторат Лаосd, Лаос, Королівство Лаос, Vientianed і Лансанг | |||
Засновано | 1560 | |||
Площа | 3.920 км² | |||
Населення | 820 940 (2015) | |||
Агломерація | 730,000 | |||
Висота НРМ | 171 м | |||
Водойма | Меконг | |||
Назва мешканців | фр. Vientianais[1] і фр. Vientianaise[1] | |||
Міста-побратими | Бангкок (24 травня 2004), Читтагонг, Пномпень, Орландо, Гошимін, Чиребон, Пекін, Ханой, Куньмін (17 жовтня 2011)[2][3] | |||
Телефонний код | (856) (0) 21 | |||
Часовий пояс | UTC+7 | |||
GeoNames | 1651944 | |||
OSM | ↑5831666 ·R (Vientiane) | |||
Міська влада | ||||
Мер міста | Сомбат Їалігер | |||
Вебсайт | tourismlaos.gov.la/vientiane-capital.htm | |||
Мапа | ||||
![]() | ||||
| ||||
| ||||
![]() |
В'єнтья́н (лаос. ວຽງຈັນ, Viang chan, у перекладі «Місто сандалового дерева») — столиця держави Лаос, населення близько 820 940 жителів (2015) [4].
Король Сеттхатхірат заснував В'єнтьян як столицю держави Лан Санг у 1560 році. Після падіння Лан Сангу в 1707 році В'єнтьян став незалежним королівством. У 1779 році В'єнтьян був зайнятий сіамським генералом Пхрая Чакрі й став васалом Сіаму.
Після невдалго повстання короля Анувонга 1827 року місто було розгромлене сіамською армією. У 1893 році місто перейшло у французьке володіння, а з 1899 року стало столицею французького протекторату Лаос у складі Французького Індокитаю. Під час Другої світової війни з 1941 по 1945 рік Лаос перебував під японським контролем (залишаючись формально французьким протекторатом)[5].
У 1946-1975 роках В'єнтьян був столицею королівства Лаос, яке 19 липня 1949 отримало незалежність в рамках Французького союзу, а 22 жовтня 1953 стало повністю незалежним від Франції. 23 серпня 1975 року, після завершення громадянської війни, прокомуністичний фронт Патет Лао зайняв місто. З 2 грудня 1975 року В'єнтьян є столицею Лаоської Народно-Демократичної Республіки.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d4/Vientiane-pha_that_luang.jpg/190px-Vientiane-pha_that_luang.jpg)
- Будда-парк
- Храм Хо Пха Кео
- Національний музей Лаосу
- Тріумфальна Арка Патусай
- Буддистська ступа Пха Тхатлуанг
- Тхат Дам
- Храм Ват Онг Теу Махавіхан
- Храм Ват Сімианг
- Храм Ват Сісакет
- Храм Ват Сок Палуанг
У В'єнтьяні є мечеть, декілька церков, а також готелі, клуби і дискотеки.
Міст Дружби, побудований після 1990 через річку Меконг неподалік від міста, з'єднує В'єнтьян з таїландським містом Нонг Кхай. Планується також продовження залізниці з Таїланду в Лаос через цей міст.
В'єнтьян обслуговується міжнародним аеропортом Ват Тай, звідки літаки літають до В'єтнаму, Камбоджі, Таїланду та Китаю.
В'єнтьян знаходиться в зоні тропічного саванного клімату (Aw за класифікацією кліматів Кеппена). Сухий сезон у В'єнтьяні триває з листопада по березень. Квітень відзначаєть початок сезону дощів, який у В'єнтьяні триває близько семи місяців. У В'єнтьяні жарко і волого протягом усього року, але температура в місті, як правило, трохи нижча під час сухого сезону.
Клімат В'єнтьяню | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ | Лют | Бер | Кві | Тра | Чер | Лип | Сер | Вер | Жов | Лис | Гру | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 35,6 | 37,8 | 40,0 | 41,1 | 38,9 | 37,8 | 36,1 | 37,2 | 38,9 | 38,9 | 34,4 | 33,4 | 41,1 |
Середній максимум, °C | 28,4 | 30,3 | 33,0 | 34,3 | 33,0 | 31,9 | 31,3 | 30,8 | 30,9 | 30,8 | 29,8 | 28,1 | 31,1 |
Середній мінімум, °C | 16,4 | 18,5 | 21,5 | 23,8 | 24,6 | 24,9 | 24,7 | 24,6 | 24,1 | 22,9 | 19,3 | 16,7 | 21,8 |
Абсолютний мінімум, °C | 0,0 | 7,6 | 12,1 | 17,1 | 20,0 | 21,1 | 21,2 | 21,1 | 21,2 | 12,9 | 8,9 | 5,0 | 0,0 |
Норма опадів, мм | 7.5 | 13.0 | 33.7 | 84.9 | 245.8 | 279.8 | 272.3 | 334.6 | 297.3 | 78.0 | 11.1 | 2.5 | 1660.5 |
Кількість сонячних годин | 254,4 | 214,3 | 216,8 | 226,3 | 207,1 | 152,9 | 148,6 | 137,1 | 137,7 | 247,7 | 234,3 | 257,5 | 2434,7 |
Кількість днів з опадами | 1 | 2 | 4 | 8 | 15 | 18 | 20 | 21 | 17 | 9 | 2 | 1 | 118
|
Вологість повітря, % | 70 | 68 | 66 | 69 | 78 | 82 | 82 | 84 | 83 | 78 | 72 | 70 | 75 |
Джерело: World Meteorological Organization,[6] Deutscher Wetterdienst (extremes 1907–1990)[7] |
-
Храм Ват Сімианг
-
Храм Ват Сісакет
-
Будда-парк
-
Католицька церква «Сакре-Кер»
-
Пам'ятник королю Анувонгу
-
Готель «Дон Чан Палас»
-
Лаоський національний культурний центр
- В'єнтьян // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
- Pictures of Vientiane on Flickr [Архівовано 25 лютого 2010 у Wayback Machine.] — фотографії В'єнтьяну.
- Vientiane (NATIONAL CAPITAL, LAOS) [Архівовано 12 квітня 2018 у Wayback Machine.] // «Encyclopaedia Britannica» (англ.)
- Вьентьян / Энциклопедия «Вокруг света» [Архівовано 21 серпня 2020 у Wayback Machine.] (рос.)
- ↑ а б http://cnig.gouv.fr/wp-content/uploads/2020/02/CNT-PVM_r%C3%A9vis%C3%A9_2020-01-27-1.pdf
- ↑ https://wb.km.gov.cn/c/2008-02-21/3839238.shtml
- ↑ https://wb.km.gov.cn/upload/resources/file/2022/05/11/3666839.pdf
- ↑ Wayback Machine (PDF). web.archive.org. 17 листопада 2018. Архів оригіналу (PDF) за 17 листопада 2018. Процитовано 22 серпня 2021.
- ↑ When Japan Ruled Laos / CPA Media (WEB-Archive)
- ↑ World Weather Information Service - Vientiane (1951-2000). World Meteorological Organization. Архів оригіналу за 26 грудня 2018. Процитовано 14 травня 2010.
- ↑ Klimatafel von Vientiane (Viangchan) / Laos (PDF). Baseline climate means (1961-1990) from stations all over the world (German) . Deutscher Wetterdienst. Архів оригіналу (PDF) за 5 березня 2020. Процитовано 23 січня 2016.
![]() |
Це незавершена стаття про місто. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() |
Це незавершена стаття з географії Лаосу. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |