Музеї Тараса Шевченка
Перейти до навігації
Перейти до пошуку
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b2/%D0%A2._%D0%93._%D0%A8%D0%B5%D0%B2%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE._%D0%9A%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B5%D0%BD%D1%8C_1859.jpg/250px-%D0%A2._%D0%93._%D0%A8%D0%B5%D0%B2%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE._%D0%9A%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B5%D0%BD%D1%8C_1859.jpg)
У статті наведено список музеїв, присвячених українському поету, письменнику, художнику та громадському діячу Тарасу Шевченку.
Країна | Назва | Розташування | Фото | Короткі відомості |
![]() |
Національний музей Тараса Шевченка | Київ, бульвар Тараса Шевченка, 12 | Створено на базі колишньої Галереї картин Тараса Шевченка в Харкові та Центрального державного музею Тараса Шевченка в Києві у 1949 році[1]. | |
![]() |
Літературно-меморіальний будинок-музей Тараса Шевченка | Київ, провулок Тараса Шевченка, 8-а | ![]() |
Будинок в якому Т. Шевченко проживав з весни 1846 року до свого арешту — до 5 квітня 1847 року. Відкритий 10 листопада 1928 року. З 1966 року і по цей час — філія Національного музею Тараса Шевченка. |
![]() |
Хата на Пріорці | Київ, вулиця Вишгородська, 5 | Відділ Національного музею Шевченка. В серпні 1859 року востаннє перебуваючи в Києві, Тарас Шевченко прожив у цій хаті два тижні, перед своїм від'їздом до Петербурга[2]. | |
![]() |
Канівський музей Тараса Шевченка | Канів, Тарасова гора | Відкритий у 1939 році поруч з могилою Тараса Шевченка. Знаходиться на території Шевченківського національного заповідника. | |
![]() |
Тарасова світлиця | Канів, Тарасова гора | ![]() |
Відтворена в 1991 році Тарасова світлиця, перший народний музей Кобзаря. Вперше така хата на народні кошти була збудована на Тарасовій горі у 1884 році одночасно із завершенням впорядкування Шевченкової могили, коли 1 серпня на ній встановлений чавунний пам'ятник[3]. |
![]() |
Літературно-меморіальний музей Тараса Шевченка | Черкаська область, Звенигородський район, село Шевченкове | ![]() |
Розташований на території батьківської садиби Тараса Григоровича Шевченка, де він проживав з 1815 по 1829 рік[4]. Головний музей Національного заповідника «Батьківщина Тараса Шевченка». |
![]() |
Моринський музейний комплекс | Черкаська область, Звенигородський район, село Моринці | ![]() |
Включає відтворені садибу діда Тараса Шевченка Якима Бойка та садибу, де народився Тарас (хата Копія), адміністративне приміщення з виставковими залами, місцевий етнографічний музей у хаті 1816 року побудови.[5] Входить до складу Національного заповідника «Батьківщина Тараса Шевченка». |
![]() |
Народний музей Тараса Шевченка у Львові | Львів, вул. Коперника, 17 | Відкрита 7 березня 2004 року. В основу створення кімнати-музею лягли оригінальні твори львівських художників, які впродовж восьми експедицій (1997–2003 роки) мандрували шляхами Кобзаря (Україна, Вільнюс, Петербург, Казахстан)[6]. | |
![]() |
Музей «Кобзаря» Т. Г. Шевченка | Черкаси, вул. Хрещатик, 219 | ![]() |
Єдиний у світі музей однієї книги — «Кобзаря» Т. Г. Шевченка відкритий у травні 1989 року у меморіальному будинку, у якому з 18 по 22 липня 1859 року жив у родині Цибульских Т. Г. Шевченко, про що свідчить меморіальна дошка на будинку музею[7]. |
![]() |
Музей Заповіту Тараса Григоровича Шевченка | Київська область, Переяслав-Хмельницький, вул. Шевченка, 8 | ![]() |
Колишній будинок лікаря Андрія Йосиповича Козачковського, товариша Тараса Григоровича Шевченка, побудований в 1820 році, нині належить до реєстру пам'яток історії та архітектури України. Саме тут в ніч з 24 на 25 грудня 1845 року поет написав свій «Заповіт», який згодом став відомий на весь світ. Сьогодні це місце — Музей Заповіту Тараса Григоровича Шевченка[8]. |
![]() |
Баришівський музей Т. Г. Шевченка | Київська область, Баришівка, вул. Жовтнева, 5 | ![]() |
|
![]() |
Музей Шевченківської книги при Донецькій обласній універсальній бібліотеці | Донецьк | ||
![]() |
Меморіальний музей-гауптвахта Тараса Шевченка | Оренбург вул. Совєтська, 24 | Відкритий до 175-річчя з дня народження Кобзаря у 1989 році. Гауптвахта побудована в будинку, зведеному в 1843 році «для канцелярій Управлінь з інженерної частини і генштабу при Оренбурзькому окремому корпусі». В наш час будівля займає школа № 30. Сюди 27 квітня 1851 був поміщений заарештований за участь у Кирило-Мефодіївському братстві поет і художник Тарас Григорович Шевченко. | |
![]() |
Музей-квартира Тараса Шевченка | Санкт-Петербург, Університетська набережна, 17 | ![]() |
Меморіальна майстерня Т. Г. Шевченка — єдина музейна експозиція в Петербурзі[9]. |
![]() |
Орський музей Тараса Григоровича Шевченка | Орськ, вулиця Шевченка | ![]() |
Відкритий 10 березня 1986 року в старій частині Орська, його історичній зоні, на місті колишньої Орської фортеці. Вулиця, де він знаходиться, з 1908 року носить ім'я поета. Будинок, в якому розташувався музей, колись належав відомій родині орських обивателів. Основу експозиції складає дар Національного музею ім. Т. Г. Шевченка: картини, документи та інші експонати. Зали музею весь час поповнюються дарами гостей, в основному з України. Перед відвідувачами розкривається все життя поета, та головну увагу приділено орським місцям його служби. Вони в панорамах, діорамах, картинах художників та дизайнерів Орську. З року в рік збільшується кількість екскурсій та відвідувачів.[10]. |
![]() |
Музей Шевченка в Торонто | Торонто, 1614 Bloor St. West[11] | ||
![]() |
Меморіальний комплекс Тараса Шевченка в Форт-Шевченко | Форт-Шевченко, 25 км на схід від міста | ![]() |
Меморіальний комплекс Т. Г. Шевченко створений в 1932 році (основні експозиції: землянка Т. Г. Шевченко; будинок-музей 1853 року побудови; колодязь; бюст Т. Г. Шевченко 1888 року, сад Шевченка, верба Шевченка.) |
- ↑ http://www.shevchenkomuseum.com.ua. Архів оригіналу за 5 травня 2011. Процитовано 5 листопада 2017.
- ↑ http://www.ecologylife.ru. Архів оригіналу за 27 жовтня 2016. Процитовано 5 листопада 2017.
- ↑ http://kaniv-museum.at.ua. Архів оригіналу за 7 листопада 2017. Процитовано 5 листопада 2017.
- ↑ who-is-who.com.ua. Архів оригіналу за 8 вересня 2010. Процитовано 5 листопада 2017.
- ↑ Архівована копія. Архів оригіналу за 10 квітня 2022. Процитовано 25 серпня 2021.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання) - ↑ http://www.artpalace.org.ua. Архів оригіналу за 22 липня 2013. Процитовано 5 листопада 2017.
- ↑ http://www.kobzar.info. Архів оригіналу за 10 листопада 2011. Процитовано 5 листопада 2017.
- ↑ http://atur.com.ua. Архів оригіналу за 7 листопада 2017. Процитовано 5 листопада 2017.
- ↑ http://www.museum.ru [Архівовано 10 вересня 2012 у Archive.is](рос.)
- ↑ http://www.museum-ukraine.org.ua[недоступне посилання]
- ↑ http://www.infoukes.com [Архівовано 7 листопада 2017 у Wayback Machine.](англ.)
- Піскова Є. М. Шевченка Тараса музеї та заповідники [Архівовано 13 березня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 614. — ISBN 978-966-00-1359-9.
- Довідкова сторінка про музей на сайті kobzar.info
- Музеї Шевченка // Шевченківська енциклопедія: — Т.4:М—Па : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський.. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2013. — С. 349-350.