1959 у літературі
Перейти до навігації
Перейти до пошуку
Роки в літературі — XX століття |
---|
![]() |
∙ XIX століття ∙ XXI століття |
1900-ті |
1900 ∙ 01 ∙ 02 ∙ 03 ∙ 04 05 ∙ 06 ∙ 07 ∙ 08 ∙ 09 |
1910-ті |
1910 ∙ 11 ∙ 12 ∙ 13 ∙ 14 15 ∙ 16 ∙ 17 ∙ 18 ∙ 19 |
1920-ті |
1920 ∙ 21 ∙ 22 ∙ 23 ∙ 24 25 ∙ 26 ∙ 27 ∙ 28 ∙ 29 |
1930-ті |
1930 ∙ 31 ∙ 32 ∙ 33 ∙ 34 35 ∙ 36 ∙ 37 ∙ 38 ∙ 39 |
1940-ві |
1940 ∙ 41 ∙ 42 ∙ 43 ∙ 44 45 ∙ 46 ∙ 47 ∙ 48 ∙49 |
1950-ті |
1950 ∙ 51 ∙ 52 ∙ 53 ∙ 54 55 ∙ 56 ∙ 57 ∙ 58 ∙ 59 |
1960-ті |
1960 ∙ 61 ∙ 62 ∙ 63 ∙ 64 65 ∙ 66 ∙ 67 ∙ 68 ∙ 69 |
1970-ті |
1970 ∙ 71 ∙ 72 ∙ 73 ∙ 74 75 ∙ 76 ∙ 77 ∙ 78 ∙ 79 |
1980-ті |
1980 ∙ 81 ∙ 82 ∙ 83 ∙ 84 85 ∙ 86 ∙ 87 ∙ 88 ∙ 89 |
1990-ті |
1990 ∙ 91 ∙ 92 ∙ 93 ∙ 94 ∙ 95 ∙ 96 ∙ 97 ∙ 98 ∙ 99 |
Список подій, пов'язаний із літературою, що відбулися 1959 року.
- На Кубі в результаті революції до влади приходить Фідель Кастро.
- Вперше з'являється Астерікс, комічний персонаж французьких коміксів, вперше опублікованих в журналі «Пілот».
- Френк Герберт приступає до створення циклу романів «Дюна».
- Французький сценарист і драматург Марсель Ашар стає членом Французької академії.
- Роман Девіда Герберта Лоуренса «Коханець леді Чаттерлей» (англ. Lady Chatterley's Lover, 1928) вперше публікується в США після тридцяти років заборони.
- На екрани виходить «Історія черниці», екранізація однойменного бестселера 1956 року Кетрін С. Халм.
- Нобелівська премія з літератури — Сальваторе Квазімодо, «За ліричну поезію, яка з класичною жвавістю висловлює трагічний досвід нашого часу».
- Премія Г'юго — Джеймс Бліш, за роман «Справа совісті» (англ. A Case of Conscience)
- Державна премія Ізраїлю, за літературу на івриті:
- Премія Надаля — Ана Марія Матуте «Primera memoria»
- Ленінська премія[ru] в галузі літератури:
- Мухтар Ауезов, за роман «Шлях Абая»;
- Олександр Довженко, за літературний кіносценарій «Поема про море»;
- Микола Погодін, за драматичну трилогію «Людина з рушницею», «Кремлівські куранти», «Третя патетична»
- Пулітцерівська премія в категорії художній твір, написаний американським письменником Роберт Льюїс Тейлор, «Подорожі Джеммі МакФітерса»
- Пулітцерівська премія в категорії драматичного твору для театру — Арчибальд Макліш за п'єсу «J.B.»
- Пулітцерівська премія в категорії поезія — Стенлі Куніц, «Вибрані вірші 1928—1958 років»
- Гонкурівська премія — Андре Шварц-Барт «Останній з праведників»
- Премія Медічі — Клод Моріак, «Le Dîner en ville»
- Премія Ренодо — Альбер Палле (фр. Albert Palle), «L'Expérience»
- Премія Феміна — Бернар Пріва (фр. Bernard Privat), «Au pied du mur»
- Премія Фенеон — Арман Гатті (п'єса «Чорна риба»)
- «Біллі-брехун» — роман Кейта Уотерхауса
- «Голдфінгер» — роман Яна Флемінга про пригоди агента Джеймса Бонда
- «Голий ланч» — роман Вільяма Берроуза
- «Бляшаний барабан» — дебютний роман Гюнтера Грасса
- «Життя в борг» — роман Еріха Марії Ремарка
- «Злі еспери» — роман Ллойда Біггла-молодшого
- «Мартер» — роман Наталі Саррот
- «Кішка серед голубів» — роман Агати Крісті
- «Привид будинку на пагорбі» — роман Ширлі Джексон
- «П'ядь землі» — роман Григорія Бакланова в жанрі сільської прози
- «Складайте самі» — роман Рекса Стаута з серії про Ніро Вульфа
- «Сирени Титана» — роман Курта Воннеґута
- «Прекрасна свинарка, або Спогади економічної радниці Мінни Карлссон-Кананен» — сатиричний роман Мартті Ларни
- «Піднята цілина» — опубліковано другий том роману М. А. Шолохова
- «Позолочене століття» — вперше опублікований сатиричний роман Марка Твена
- «Спокій нам тільки сниться» — роман В. М. Собко
- «Психо» — роман Роберта Блоха
- «Едем» — роман Станіслава Лема
- «Ярмарок в богадільні» — дебютний роман Джона Апдайка
- «Хендерсон, повелитель дощу» — роман Сола Беллоу
- «Альоша Перець в країні гомункулусів» — фантастична повість Сергія Жемайтіса
- «Самотність бігуна на довгу дистанцію» — повість Алана Сіллітоу
- «Під сонцем» — збірка оповідань Юрія Трифонова
- «Ліки від нудьги» — збірка оповідань Рея Бредбері
- «Прощай, Колумб» — збірка оповідань Філіпа Рота
- «Таємна зброя» — збірка оповідань Хуліо Кортасара
- «Затворник Альтона» — п'єса Жана-Поля Сартра
- «Іркутська історія» — п'єса Олексія Арбузова
- «Нічне небо» — п'єса Олександра Гладкова
- «Солодкоголосий птах юності» — п'єса Теннессі Вільямса
- «Про всяку всячину». Вірші та оповідання Сергія Баруздіна
- «Майстри» — поема Андрія Вознесенського
- «Мілітаристська і індустріальна революція» — есе Фріца Штернберга
- «Останні дев'ять днів Бісмарка» (англ. The Last Nine Days of the Bismarck) — книга Сесіла Скотта Форестера
- 20 січня — Роберт Сальваторе, американський письменник-фантаст.
- 2 лютого — Ярі Терво, фінський письменник і поет.
- 23 лютого — Ланфранко Фабріані, італійський письменник-фантаст.
- 24 лютого — Кеті Арнольді, американська письменниця, колишня культуристка.
- 24 лютого — Стефано Бортолуччі[it], італійський письменник, поет і перекладач.
- 24 лютого — Мон Сантіс[es], іспанська і галісійська журналіст, телеведучий і актор.
- 24 лютого — Оуен Глейберман, американський кінокритик.
- 5 березня — Маріанна Цой, письменниця, музичний продюсер, дружина рок-музиканта Віктора Цоя.
- 15 березня — Бен Окрі, англійський письменник, нігерійського походження.
- 18 березня — Люк Бессон, французький кінорежисер, письменник і сценарист, автор серії романів про Артура.
- 18 червня — Вівека Стен, шведська письменниця.
- 16 липня — Олександр Черницький, письменник-публіцист, автор понад 30 книг для дітей і дорослих.
- 10 серпня — В'ячеслав Іванович Дьогтєв, письменник.
- 27 серпня — Джанет Вінтерсон, англійська письменниця
- 26 вересня — Ілля Кормільцев, російський поет, перекладач, музичний і літературний критик.
- 31 жовтня — Ніл Стівенсон, американський письменник-фантаст.
- ? — Вікторія Гіслоп, британська письменниця, романістка.
- 7 січня — Лавреньов Борис Андрійович, російський письменник.
- 28 лютого — Максвелл Андерсон, американський драматург і теоретик театру (нар. 1888).
- 22 березня — Ольга Кніппер-Чехова, актриса, дружина А. П. Чехова (нар. 1868).
- 26 березня — Раймонд Чандлер, американський письменник, автор детективів (нар. 1888).
- 17 квітня — Борис Миколайович Ширяєв, російський письменник, прозаїк «другої хвилі» (нар. 1887).
- 20 травня — Альфред Шюц, австрійський соціолог і філософ (нар. 1899).
- 7 червня — Пятрас Вайчюнас, литовський поет і драматург.
- 23 червня — Борис Віан, французький прозаїк, поет, джазовий музикант (нар. 1920).
- 27 вересня — Герман Вілленвей, норвезький поет (нар. 1885).
![]() |
Це незавершена стаття про літературу. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |