Prosjektbakgrunn
Filantropi som form for ideelt engasjement har vært lite utbredt i Norge. Men de siste tiårene har befolkningens holdninger til pengegaver endret seg. Det er flere som gir pengegaver, det gis større beløp, og man føler også større moralsk forpliktelse enn før til å gi. Med det har det også blitt en viktig inntektskilde for mange frivillige organisasjoner.
Staten har også innført skattefradrag for pengegaver til frivillige organisasjoner, men det er usikkert om dette fører til mer givervilje. Det er få som gir gave som ligger i nærheten av maksimalbeløp for fradrag, og man kan også trekke gaver.
Samtidig er det forskjeller i hvem som gir og til hvilke formål det blir gitt. Mange gir små beløp og noen veldig få gir svært store beløp. Inntekt, utdanning, sivilstatus og sosial tillit er viktige faktorer for å forklare forskjeller i pengegaver i befolkningen.
Prosjektformål
Endringene i befolkningens pengegaver til frivillige og ideelle organisasjoner og forskjellene i hvem som gir og beløpene som gir, reiser viktige spørsmål om betydningen av filantropi i det norske samfunnet. Dette prosjektet svarer på et behov for å få mer kunnskap på dette området.
Målet er få bedre innsikt i hvordan de frivillige organisasjonene jobber med å samle inn midler og rekruttere medlemmer, og i hvilken grad sosiale medier og elektroniske betalingsløsninger overtar for tradisjonelle kanaler. Dette har blitt mer aktuelt når møter avlyses som følge av korona-epidemien.
Problemstillinger
- Hvilke endringer ser vi over tid i den norske befolkningen i hvem som gir pengegaver, hvor mye de gir og til hvilke formål det gis?
- I hvilken grad varierer husholdningers pengegaver etter inntekt, yrke, utdanning og andre sosioøkonomiske kjennetegn?
- Hvilke effekter har skattefradragsordningen for gaver til frivillige organisasjoner på husholdningers pengegaver og organisasjonenes inntekter?
PersonvernProsjektet omhandler seks til åtte organisasjoner innen bistand, internasjonale aktiviteter, tro- og livssyn, rettighets- og støttearbeid, helse og sosiale tjenester. Organisasjonenes givere og medlemmer vil ikke kunne identifiseres i dataene eller i rapporter fra prosjektet. SIKT –Kunnskapssektorens tjenesteleverandør har bistått i vurderingen av at behandlingen av personopplysninger i dette prosjektet skjer i samsvar med personvernlovgivningen. Prosjektet behandler pseudonymiserte personopplysninger og ikke personidentifiserbare opplysninger. Det rettslig grunnlag for behandling av slike personopplysninger er allmenn interesse etter personvernforordningen artikkel 6 nr. 1 bokstav e, jf. art. 6 nr. 3 bokstav b), jf. personopplysningsloven § 8. Det vil ut fra dette ikke være behov for individuelt samtykke fra de registrerte, men det må likevel gis informasjon om forskningen i henhold til personvernforordningen artikkel 14. Hvis du har spørsmål til studien ta kontakt med: Karl Henrik Sivesind, epost: [email protected], telefon: 997 06 127 |