Kaimo plėtra yra antrasis bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ramstis, kuriuo, didinant socialinį, aplinkos ir ekonominį kaimo vietovių tvarumą, stiprinamas pirmasis pajamų rėmimo ir rinkos priemonių ramstis.
BŽŪP prisidedama prie tvarios kaimo vietovių plėtros įgyvendinant tris ilgalaikius tikslus:
- skatinti žemės ūkio ir miškininkystės sektorių konkurencingumą;
- užtikrinti tvarų gamtos išteklių valdymą ir klimato politikos veiksmus;
- užtikrinti subalansuotą teritorinę kaimo ekonomikos ir bendruomenių plėtrą, be kita ko, kurti darbo vietas ir jas išlaikyti.
![rural countryside scene](https://agriculture.ec.europa.eu/sites/default/files/styles/oe_theme_medium_no_crop/public/2021-03/banner-rural-development_555x325_0.png?itok=o7FWnTt6)
BŽŪP parama kaimo plėtrai
BŽŪP indėlį siekiant ES kaimo plėtros tikslų remia Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP). 2021–2027 m. EŽŪFKP biudžetas siekia 95,5 mlrd. EUR, įskaitant 8,1 mlrd. EUR injekciją iš ekonomikos gaivinimo priemonės „Next generation EU“, siekiant padėti spręsti COVID-19 pandemijos keliamas problemas.
Kaimo plėtros išlaidų 2021–2022 m. finansavimo taisyklės išdėstytos 2020 m. gruodžio 23 d. priimtame BŽŪP pereinamojo laikotarpio reglamente. Reglamentu iš esmės pratęsiamas esamų taisyklių (iš pradžių numatytų 2014–2020 m. laikotarpiui) galiojimas, numatant keletą papildomų elementų, kad būtų užtikrintas sklandus perėjimas prie naujosios BŽŪP, kuri pradėta įgyvendinti 2023 m.
Susijusi informacija
Kaimo plėtra – grafikai ir skaičiai
Ankstesni programavimo laikotarpiai
Kaimo plėtros programos
ES šalys įgyvendina EŽŪFKP finansavimą vykdydamos kaimo plėtros programas (KPP). Kaimo plėtros programos yra bendrai finansuojamos iš nacionalinių biudžetų ir gali būti rengiamos nacionaliniu arba regioniniu pagrindu. Europos Komisija tvirtina ir stebi kaimo plėtros programas, tačiau sprendimus dėl projektų atrankos ir išmokų skyrimo priima nacionalinės ir regioninės vadovaujančiosios institucijos.
Kiekviena kaimo plėtros programa turi būti siekiama bent keturių iš šešių EŽŪFKP prioritetų:
- skatinti žinių perdavimą ir inovacijas žemės ūkyje, miškų ūkio sektoriuje ir kaimo vietovėse;
- didinti visų rūšių žemės ūkio perspektyvumą bei konkurencingumą ir skatinti novatoriškas ūkininkavimo technologijas bei tvarų miškų valdymą;
- tobulinti maisto grandinės organizavimą, didinti gyvūnų gerovę ir geriau valdyti riziką žemės ūkyje;
- skatinti efektyvų išteklių naudojimą ir remti perėjimą prie klimato kaitai atsparios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos žemės ūkio, maisto ir miškininkystės sektoriuose;
- atkurti, išsaugoti ir gerinti su žemės ir miškų ūkiu susijusias ekosistemas;
- skatinti socialinę įtrauktį, skurdo mažinimą ir ekonominę plėtrą kaimo vietovėse.
EŽŪFKP prioritetai savo ruožtu skirstomi į aštuoniolika konkrečių prioritetinių sričių. Savo programose šalys nustato tikslus, susijusius su pasirinktais prioritetais ir prioritetinėmis sritimis, taip pat savo tikslų įgyvendinimo strategiją.
Rengdamos strategijas šalys pasirenka iš dvidešimties plataus masto politikos priemonių, kurios gali būti pritaikytos atsižvelgiant į nacionalines ir regionines aplinkybes, kad būtų įgyvendintas vienas ar keli EŽŪFKP prioritetai. Tikslų įgyvendinimo pažanga stebima naudojant bendrą stebėsenos ir vertinimo sistemą (BSVS).
Svarbūs kaimo plėtros programų ypatumai
Su klimatu ir aplinka susijusios išlaidos
Bent 30 proc. kiekvienai kaimo plėtros programai numatytų lėšų turi būti skiriama su aplinka ir klimato kaita susijusioms priemonėms; didžioji dalis šių lėšų paskirstomos išmokant dotacijas ir metines išmokas ūkininkams, perėjusiems prie ekologiškesnio ūkininkavimo.
Vietos veiksmų rėmimas
Ne mažiau kaip 5 proc. kaimo plėtros programos lėšų turi būti skiriama veiksmams, įgyvendinamiems taikant LEADER / bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodą.
Pažangiųjų kaimų skatinimas
Kaimo plėtros programomis taip pat galima remti pažangiųjų kaimų iniciatyvą, kuria siekiama suteikti įvairiapusių priemonių rinkinį, kad būtų skatinamos inovacijos Europos kaimo vietovėse, sudaromos sąlygos jas įgyvendinti ir plėtoti, taip sprendžiant bendras problemas, su kuriomis susiduria kaimo vietovėse gyvenantys piliečiai.
Finansinės priemonės
Taikant finansines priemones, EŽŪFKP veikia kaip paskolų, mikrokreditų, garantijų ir nuosavo kapitalo, kuriais gali naudotis žemės ūkio, miškininkystės ir kaimo vietovių paramos gavėjai, vykdantys finansiškai perspektyvius projektus, kuriais siekiama EŽŪFKP prioritetų, šaltinis. Platformoje „Fi-compass“ pateikiama daugiau informacijos apie EŽŪFKP finansines priemones.
Dokumentai, susiję su kiekvienos ES šalies kaimo plėtros programomis, įskaitant partnerystės susitarimus, programų santraukas ir informacijos suvestines.
![European flag](https://agriculture.ec.europa.eu/sites/default/files/styles/oe_theme_medium_no_crop/public/2021-03/rdp-eu-country-featured-image_555x370.png?itok=cFLhE3ZW)
Europos BŽŪP tinklas
Europos (ES) BŽŪP tinklas sukurtas tam, kad Sąjungos lygmeniu būtų galima sujungti nacionalinius BŽŪP tinklus, organizacijas ir administracijas žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje.
Tinklas veikia kaip forumas, kuriame įvairūs suinteresuotieji subjektai, įskaitant valstybių narių administracijas, žemės ūkio produktų gamintojus, vertintojus, vietos veiklos grupes, Europos masto organizacijas, ūkių konsultavimo paslaugų teikėjus, paramos inovacijoms paslaugų teikėjus ir kt., diskutuoja ir keičiasi gerąja BŽŪP įgyvendinimo patirtimi.
Tinklas remia BŽŪP strateginių planų rengimą ir įgyvendinimą, inovacijas ir keitimąsi patirtimi, įskaitant EIP-AGRI, ir BŽŪP vertinimą.
ES BŽŪP tinklas organizuoja įvairią veiklą ir teikia informaciją apie BŽŪP strateginių planų įgyvendinimą visoje ES, įskaitant gerosios patirties pavyzdžių rinkinio skelbimą, renginius ir leidinius.
ES BŽŪP tinklas pakeitė Europos kaimo plėtros tinklą, įskaitant vertinimo pagalbos tarnybą ir EIP-AGRI tinklą.
PROGRAMA „LEADER“
LEADER metodas grindžiamas principu „iš apačios į viršų“. Taikant šį metodą ūkininkai, kaimo įmonės, vietos organizacijos, valdžios institucijos ir asmenys iš įvairių sektorių suburiami į vietos veiklos grupes (VVG). VVG pačios rengia vietos plėtros strategijas ir valdo savo atitinkamus biudžetus.
LEADER metodu stiprinami vietos bendruomenių ryšiai, skatinamos inovacijos įvairiuose sektoriuose ir sudaromos palankesnės sąlygos VVG dalytis žiniomis nacionaliniu ir ES lygmenimis.
Per 30 metų sėkmingai taikomą LEADER metodą į platesnį bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (BIVP) kontekstą įtraukė Europos regioninės plėtros fondas (ERFD), Europos socialinis fondas (ESF) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF). Šiandien LEADER/BIVP grupės valdo dešimtis tūkstančių projektų, kuriais siekiama ekonominės, kultūrinės, socialinės ir aplinkosauginės naudos Europos kaimo vietovėse.
EKPT pateikiama išsami informacija apie LEADER metodą, įskaitant išteklius, priemonių rinkinius ir VVG duomenų bazę.
Kaimo plėtros ateitis
Pagal naująją BŽŪP kaimo plėtros veiksmai nuo 2023 m. bus įtraukti į nacionalinius BŽŪP strateginius planus.
Šia sistema Komisija siekia, kad kaimo plėtros veiksmais būtų geriau reaguojama į dabartinius ir būsimus uždavinius, tokius kaip klimato ir kartų kaita, ir būtų toliau remiami Europos ūkininkai, kad būtų užtikrintas tvarus ir konkurencingas žemės ūkio sektorius. Kaimo plėtros veiksmais taip pat bus svariai prisidedama prie Komisijos pagrindinių prioritetų ir strategijų, pavyzdžiui, Europos žaliojo kurso ir ilgalaikės kaimo vietovių vizijos.
Teisinis pagrindas
Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 nustatytos Europos struktūriniams ir investicijų fondams (ESI fondams) taikomos bendros taisyklės.
Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, finansuojamai Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis
Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos
Reglamentas (ES) Nr. 1310/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, finansuojamai Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis
Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 807/2014 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo nustatomos pereinamojo laikotarpio nuostatos
Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 640/2014 dėl administravimo ir išmokų neskyrimo arba atšaukimo sąlygų, taikomų tiesioginėms išmokoms, paramai kaimo plėtrai ir kompleksinei paramai
Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 809/2014, kuriuo nustatomos Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, kaimo plėtros priemonių ir kompleksinės paramos taikymo taisyklės
Susijusios nuorodos
Informacija apie užimtumą, ekonomikos augimą, skurdą ir problemas kaimo vietovėse.
Komitetų, susijusių su Europos Komisijos darbu žemės ūkio srityje, sąrašas.
ES paramos, susitarimų, duomenų ir analizės, susijusių su miškininkystės sektoriumi, apžvalga.