Летни олимпийски игри 1936
Единадесетите летни олимпийски игри се провеждат в Берлин, Германия от 1 до 16 август, 1936 г.
Летни олимпийски игри 1936 | |
![]() | |
Град домакин | Берлин, Германия |
---|---|
Участващи страни | 49 |
Участващи спортисти | 3963 (331 жени, 3632 мъже) |
Състезания | 129 в 19 спорта |
Откриване | 1 август, 1936 |
Закриване | 16 август, 1936 |
Открити от | Адолф Хитлер |
Клетва на спортистите | Рудолф Исмаир |
Олимпийски огън от | Фриц Шилген |
Олимпийски стадион | Олимпийски стадион Берлин |
Летни олимпийски игри 1936 в Общомедия |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/66/1936_Summer_Olympic_games_countries.png/220px-1936_Summer_Olympic_games_countries.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Berlin36-2.jpg/220px-Berlin36-2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Bundesarchiv_Bild_146-1976-116-08A%2C_Olympische_Spiele%2C_Fackell%C3%A4ufer.jpg/220px-Bundesarchiv_Bild_146-1976-116-08A%2C_Olympische_Spiele%2C_Fackell%C3%A4ufer.jpg)
Единственият друг град кандидат за домакин е Барселона. След като нацистите идват на власт в Германия, те виждат в олимпийските игри идеална възможност за разпространяване на идеите им и придобиване на широка известност.
Това е първата олимпиада, на която е въведена церемонията по внасяне на олимпийския огън. Най-много медали печелят домакините, но доминацията им не е пълна поради наличието на спортисти като Джеси Оуенс, който печели 4 златни медала.
Антифашистите в Европа смятат да проведат като протест нова алтернативна олимпиада в Барселона. Това така и не се случва поради избухването на испанската гражданска война.
Любимият режисьор на Хитлер – Лени (Берта) Рифенщал режисира култовия филм „Олимпия“ (1936) за олимпийското движение и олимпизма.
Т. нар. „расови закони“ на Хитлер са отменени по време на олимпиадата, която е посетена от 1,35 млн. чужденци.[1]
Важни моменти
редактиране- Адолф Хитлер открито показва недоволството си от постиженията на американските цветнокожи атлети – Джеси Оуенс и Корнелиус Джонсън.
- Американският отбор по гребане от Вашингтонския университет побеждава германския отбор и печели златото. Надпреварата е била наблюдавана от Адолф Хитлер.
- На финала на състезанието по колоездене германецът Тони Меркенс попречва на нидерландеца Ари Ван Вилет да завърши преди него. Вместо дискфалификация за грубата игра той е глобен със 100 марки и запазва златния си медал.
- Нидерландката Ри Мастенброк печели 3 златни медала в плуването.
- Това е първата олимпиада, която е излъчвана пряко по телевизията.
- Дебют прави хандбалът, който се появява отново в програмата чак през 1972 г.
- За пръв път се провежда турнир по баскетбол. На финала отборът на САЩ побеждава отбора на Канада с рекордно ниския резултат от 19:8. Мачът е проведен на открит мръсен терен в дъждовно време. Срещата е наблюдавана от около 1000 прави зрители.
- Индия печели златото в хокея на трева за пореден път. На финала индийците побеждават германците с 8:1.
- Германските гимнастици Конрад Фрей и Алфред Шварцман печелят по 3 златни медала в гимнастиката.
- На четвъртфинала на турнира по футбол Перу побеждава Австрия с 4:2, но МОК решава мачът да се преиграе поради неспазените размери на игрището. На преиграването Австрия печели, а перуанското правителство настоява страната да бойкотира игрите.
- Химнът на Китай е избран за най-добър химн на олимпиадата. Националният отбор на Италия печели футболния турнир.
Медали
редактиранеС 33 златни, 26 сребърни и 30 бронзови медала Германия за първи път заема първо място в класирането по медали на олимпийски игри.[2]
Българско представяне
редактиранеБългария не успява да вземе медал от игрите. Българската делегация (водена от цар Борис трети) заминава за Берлин със специален влак в състав от 94 души, от които само 23-ма са състезатели. Най-добре се класира Христо Малакчиев – десети във всестранната езда.[3]
Олимпийски спортове
редактиранеДемонстрационни спортове
редактиранеИзточници
редактиране- ↑ OLYMPIA / MÜNCHEN. Sie haben uns, Der Spiegel, 2 май 1966 г.
- ↑ OLYMPIA / MÜNCHEN. Sie haben uns, Der Spiegel, 2 май 1966 г.
- ↑ www.bgolympic.org, архив на оригинала от 10 април 2007, https://web.archive.org/web/20070410235600/http://bgolympic.org/cgi-bin/e-cms/vis/vis.pl?s=001&p=0014&n=000038&g=, посетен на 7 юни 2007
Външни препратки
редактиране- Страница на МОК за игрите през 1936
- United States Holocaust Memorial Museum – Online Exhibition: Nazi Olympics: Berlin 1936
- United States Holocaust Memorial Museum – Library Bibliography: 1936 Olympics