Северна Европа
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/74/Satellite_image_of_Northern_Europe.png/220px-Satellite_image_of_Northern_Europe.png)
Северна Европа е регион, намиращ се в северната част на континента Европа. Този регион е определен по различен начин в различни периоди, но днес се счита, че включва: скандинавските страни Дания, Финландия, Исландия, Норвегия и Швеция, както и Нидерландия, Фарьорските острови и понякога Карелия, Колски полуостров и Свалбард.
Макар политически и исторически да са близко до Северна Европа Гренландия въпреки това географски е по-близка до континента Северна Америка. Покрай това заедно с някои от по-долу изброените варира определянето за региона: Прибалтийските републики:
- Естония, Латвия и Литва
- Британските острови: Остров Великобритания, Нормандски острови, Остров Ман (виж също и Западна Европа), Ирландия
- Гранични зони или в близост до Балтийско море и Северно море т.е. Северозападна Русия (включително Калининград), Северна Полша, Северна Германия, Холандия, Белгия, Люксембург и френския регион Север-Па дьо Кале.
- Понякога и Ленинградска област, Република Карелия и Мурманска област (виж също и Източна Европа)
История
[редактиране | редактиране на кода]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2d/Septentrionales.jpg/220px-Septentrionales.jpg)
Преди 19 век терминът „Северен“ е бил обикновено със значение Северна Европа в смисъл, че включва скандинавсите страни, Европейска Русия, Прибалтийските републики (в това време Лифландия и Курландия) и Гренландия.
В ранната ера когато Европа била доминирана от Средиземноморския регион (т.е. Римската империя) всичко, което не е близо до това море е било Северна Европа включително Германия, Ниската земя (виж Холандия) и Австрия. Това значение е все още употребявано и днес в някой контекст като дискусията за Северния ренесанс.
Географско разположение
[редактиране | редактиране на кода]Северна Европа заема главно териториите на Скандинавския полуостров. Поради това те често са наричани Скандинавия. Той обхваща най-северните части на Европа. Според скандинавските термини държавите в Северна Европа се наричат скандинавски държави. Това важи особено за Норвегия и Швеция, но поради социалните и културни прилики тази група включва Финландия, както и Дания и Исландия, които са отделени от полуострова. Поради излаза на Атлантическия океан и дълбоко разположеното Балтийско море, Северна Европа има много благоприятно географско положение: има многобройни комуникации с държавите от Западна, Централна и Източна Европа, както и Северна Америка и Арктика. Позицията му е специфична в много отношения. Северна Европа има значително по-хладен климат в сравнение с други части на Европа. Поради по-дълготрайните ефекти на заледяването релефът е по-конкретно оформен с различни ледникови типове релеф. Особено важни за географското положение са потоците Ересунд, Голем и Мал Белт, Скагеррак и Категат, през които Атлантическият океан навлиза в Балтийско море. През него и през плаващите реки в Централна и Източна Европа Скандинавия се свързва с Вътрешния континент.
Държави
[редактиране | редактиране на кода]Обединените нации определят Северна Европа като:[1][2]
Страна | Площ | Население | Гъст. на нас. | Столица |
---|---|---|---|---|
![]() |
1552 km² | 26 008 | 16,8 | Мариехамн |
![]() |
43 094 km² | 5 470 919 | 124,6 | Копенхаген |
![]() |
45 226 km² | 1 342 409 | 31,3 | Талин |
![]() |
1399 km² | 48 500 | 32,9 | Торсхавн |
![]() |
336 593 km² | 5 301 992 | 15,3 | Хелзинки |
![]() |
78 km² | 65 573 | 828,0 | Сейнт Питър Порт |
![]() |
103 000 km² | 312 872 | 2,7 | Рейкявик |
![]() |
70 280 km² | 4 339 000 | 60,3 | Дъблин |
![]() |
572 km² | 80 058 | 129,1 | Дъглас |
![]() |
116 km² | 95 871 | 773,9 | Сейнт Хелиър |
![]() |
64 589 km² | 2 366 515 | 36,6 | Рига |
![]() |
65 200 km² | 3 601 138 | 55,2 | Вилнюс |
![]() |
324 220 km² | 4 525 116 | 14,0 | Осло |
![]() |
62 049 km² | 2868 | 0,046 | Лонгъир |
![]() |
449 964 km² | 9 142 817 | 19,7 | Стокхолм |
Вижте също
[редактиране | редактиране на кода]Източници
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ unstats.un.org
- ↑ esa.un.org, архив на оригинала от 20 април 2010, https://web.archive.org/web/20100420040243/http://esa.un.org/unpp/definition.html, посетен на 28 февруари 2008
|
|