Cupressaceae
Cupressaceae (Porodica čempresa) | |
---|---|
![]() | |
Sistematika | |
Carstvo | Plantae |
Divizija | Spermatophyta |
Razred | Gymnospermae |
Potklasa | Pinidae |
Red | Cupressales |
Porodica | Cupressaceae |
|
Cupressaceae je porodica četinara, rasprostranjenih širom svijeta. Obuhvata 27–30 rodova (17 monotipskih), sa ukupno oko 130–140 vrsta. Mogu biti jednodomni, subdvodomni ili (rijetko) dvodomne stablašice i grmovi, visine do oko 116 m. kora zrelih stabala obično je narandžasto- do smeđesmeđa, žilave teksture, često lepršava ili ljuskasta u vertikalnim trakama, ali glatka, ljuskava ili tvrda i sa četvrtastim poljima, kod nekih vrsta.
Opis
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c6/Metasequoia_autumn_foliage.jpg/220px-Metasequoia_autumn_foliage.jpg)
Listovi su raspoređeni spiralno, u dekusatnim parovima (suprotni parovi, svaki par na 90 ° u odnosu na prethodni) ili u dekusastim vrtuljcima od tri ili četiri, ovisno o rodu. Na mladim biljkama listovi su igličasti, a na zrelim, mnogih rodova, postaju sitni i ljepljivi. Neki rodovi i vrste zadržavaju igličaste listove tokom cijelog života. Staro lišće se uglavnom ne odvaja pojedinačno, već se u malim sprejevima lišća (kladoptoza); izuzetak je listovi na izdancima koji se razvijaju u grane. Ovi listovi s vremenom pojedinačno opadaju kada kora počne da se ljušti. Većina je zimzelenih sa listovima koji traju 2–10 godina, ali tri roda (Glyptostrobus, Metasequoia i Taxodium) su listopadni ili uključuju listopadne vrste.
Sjemenske šišarke su ili drvenasti, kožaste ili bobičaste i mesnate (Juniperus), s jednom do nekoliko ovula. Brakttejska skala i ovuliferozna ljestvica spajaju se zajedno, osim na vrhu, gdje se ljestvica brakteje često vidi kao kratki stubić (često nazvana umbo) na ovuliferovoj skali. Kao i kod listova, ljuskice šišarki su raspoređene spiralno, dekusatno (suprotno) ili zavojito, ovisno o rodu. Sjemenke su uglavnom male i pomalo spljoštene, s dva uska krila, po jedno dolje, sa svake strane; rijetko imaju (npr. rod Actinostrobus) trokutasti presjek s tri krila; u nekim rodovima (npr. Glyptostrobus i Libocedrus) jedno krilo je znatno veće od drugog, a u nekim drugim (npr. Juniperus, Microbiota, Platycladus i Taxodium) sjemenke su veće i bez krila. Klijanci obično imaju dva kotiledona, ali kod nekih vrsta i do šest. Polenska šišarka je strukturno ujednačenija u u cijeloj porodici, dužine 1–20 mm, sa ljestvicama opet raspoređenim spiralno, suprotno ili vijugavo, ovisno o rodu; mogu se javljati pojedinačno na vrhu izdanaka (većina rodova), u osovinama listova (Cryptomeria), u gustim grozdovima(Cunninghamia i Juniperus drupacea) ili na diskretnim dugim visećim drškama - poput izdanaka (Metasequoia i Taxodium).
Cupressaceae je široko rasprostranjena četinarska porodica, sa skoro globalnim rasponom na svim kontinentima, osim na Antarktiku, koje se proteže od 71 ° S u arktičkoj regiji Norveška (Juniperus communis ) južno do 55 ° J u najjužnijem Čileu (Pilgerodendron uviferum), dok Juniperus indica, na Tibetu, dostiže do 5.200 m nadmorske visine, što je najveća nadmorska visinu prijavljena za bilo koju drvenastu biljku. Većina staništa na kopnu su zauzeta, s izuzetkom polarne tundre i tropske nizijske prašume (iako je nekoliko vrsta važna komponenta umjerenih prašum i tropskih visoravni ; rijetke su i u pustinjama, a samo je nekoliko vrsta koje su podnijele jaku sušu, posebno Cupressus dupreziana u središnjem dijelu Sahare. Uprkos širokom ukupnom rasprostranjenju, mnogi rodovi i vrste pokazuju vrlo ograničenu reliktnu distribuciju, a mnogi su ugrožene vrste.
Filogenija
[uredi | uredi izvor]Porodica čempresa podijeljene su u sedam potporoduca i 28 do 32 roda. Slijedeći grafikon prikazuje rodove i njihove srodnike.Označene zvjezdicom ne prihvataju svi istraživači kao vlastite taksone.[1][2]
Cupressaceae |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Prije molekulskogenetskih studija 21. vijeka, obično se smatralo da čempresima pripadaju samo današnje potporodice Cupressoideae i Callitroideae. Ostale vrste podvrste klasificirane su u vlastitom taksonu kao Taxodiaceae. Pored toga, rod Scyadopytis općenito je klasificiran kao Sciadopitys verticillata, koji je danas klasificiran u svoj jedinstveni takson biljaka (Sciadopityaceae).
Tačna bliskost nekih od prikazanih fosilnih rodova, kao što je Mesocyparis, poznat iz krede, nije utvrđena i stoga se ova loza ne nalazi ni u jednoj potporodici.[3]
Klasifikacija
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Cupressaceae.png/250px-Cupressaceae.png)
Danas se uveliko smatra da u porodicu Cupressaceae treba uključiti i Taxodiaceae, koja sec ranije tretirala kao posebna porodica, ali sada se pokazalo da se ne razlikuje od Cupressaceae u bilo kojim dosljednim karakteristikama. Jedini izuzetak u bivšoj Taxodiaceae je rod Sciadopitys, koji se genetički razlikuje od ostatka Cupressaceae, a sada se tretira u vlastitoj porodici, Sciadopityaceae.
Na temelju genetičke i morfološke analize, porodica je podijeljena u sedam podgrupa, kako slijedi:[7][8]
- Potporodica Cunninghamioideae (Zucc. ex Endl.) Quinn[9]
- Cunninghamia R.Br.
- Potporodica Taiwanioideae L.C.Li[9]
- Taiwania Hayata
- Potporodica Athrotaxidoideae L.C.Li[9]
- Athrotaxis D.Don
- Potporodica Sequoioideae Saxton[9]
- Sequoia Endl.
- Sequoiadendron J.Buchholz
- Metasequoia Hu & W.C.Cheng
- Potporodica Taxodioideae Endl. ex K.Koch[9]
- Taxodium Rich.
- Glyptostrobus Endl.
- Cryptomeria D.Don
- × Taxodiomeria
- Potporodica Callitroideae Saxton[10]
- Callitris Vent.
- Actinostrobus Miq.
- Neocallitropsis Florin
- Widdringtonia Endl.
- Diselma Hook.f.
- Fitzroya Hook.f. ex Lindl.
- Austrocedrus Florin & Boutelje
- Libocedrus Endl.
- Pilgerodendron Florin
- Papuacedrus H.L.Li
- Potporodica Cupressoideae Rich. ex Sweet[11]
- Thuja L.
- Thujopsis Siebold & Zucc. ex Endl.
- Chamaecyparis Spach
- Fokienia A.Henry & H.H.Thomas
- Calocedrus Kurz
- Tetraclinis Mast.
- Microbiota Kom.
- Platycladus Spach
- Xanthocyparis Farjon & T. H. Nguyên
- Cupressus L.
- Juniperus L.
Studija o Actinostrobus i Callitris iz 2010. godine stavlja tri vrste roda Actinostrobus u prošireni rod Callitris, na osnovu analize 42 morfološka i anatomska obilježja.[12]
-
Fangshan, Wenzhou/Taizhou, Zhejiang, China
-
Taiwania cryptomerioides
-
Athrotaxis selaginoides
-
Sequoia sempervirens
-
Taxodium distichum
Također pogledajte
[uredi | uredi izvor]References
[uredi | uredi izvor]- ^ http://www.conifers.org/cu/Cupressus.php
- ^ http://www.conifers.org/cu/Chamaecyparis.php |Chamaecyparis|Christopher J. Earle The Gymnosperm Database, 2012
- ^ Tekijä E. E. McIver, K. R. Aulenback (1994): Morphology and relationships of Mesocyparis umbonata sp.nov.: fossil Cupressaceae from the Late Cretaceous of Alberta, Canada. Canadian Journal of Botany, 72 (3): 273–295.
- ^ Gadek, P. A., Alpers, D. L., Heslewood, M. M., & Quinn, C. J. (2000). Relationships within Cupressaceae sensu lato: a combined morphological and molecular approach. American Journal of Botany 87: 1044–1057.
- ^ Farjon, A. (2005). Monograph of Cupressaceae and Sciadopitys. Royal Botanic Gardens, Kew. ISBN 1-84246-068-4.
- ^ Xiang, Q., & Li, J. (2005). Derivation of Xanthocyparis and Juniperus from within Cupressus: Evidence from Sequences of nrDNA Internal Transcribed Spacer Region. Harvard Papers in Botany 9 (2): 375-382.
- ^ Mao, K.; Milne, R. I.; Zhang, L.; Peng, Y.; Liu, J.; Thomas, P.; Mill, R. R.; S. Renner, S. (2012). "Distribution of living Cupressaceae reflects the breakup of Pangea". Proceedings of the National Academy of Sciences. 109 (20): 7793–7798. doi:10.1073/pnas.1114319109. ISSN 0027-8424.
- ^ Qu, X. J.; Jin, J. J.; Chaw, S. M.; Li, D. Z.; Yi, T. S. (2017). "Multiple measures could alleviate long-branch attraction in phylogenomic reconstruction of Cupressoideae (Cupressaceae)". Scientific Reports. 7: 41005. doi:10.1038/srep41005. PMC 5264392. PMID 28120880.
- ^ a b c d e Armin Jagel, Veit Dörken: Morphology and morphogenesis of the seed cones of the Cupressaceae - part I. Cunninghamioideae, Athrotaxoideae, Taiwanioideae, Sequoioideae, Taxodioideae. In: Bulletin of the Cupressus Conservation Project, 3(3): 117-136 (PDF)
- ^ Armin Jagel, Veit Dörken: Morphology and morphogenesis of the seed cones of the Cupressaceae - part III. Callitroideae. In: Bulletin of the Cupressus Conservation Project 4(3): 91-103 (PDF)
- ^ Armin Jagel, Veit Dörken: Morphology and morphogenesis of the seed cones of the Cupressaceae - part II. Cupressoideae. In: Bulletin of the Cupressus Conservation Project 4(2): 51-78 (PDF)
- ^ Piggin, J.; Bruhl, J.J. (2010). "Phylogeny reconstruction of Callitris Vent. (Cupressaceae) and its allies leads to inclusion of Actinostrobus within Callitris". Australian Systematic Botany. 23 (2): 69–93. doi:10.1071/sb09044.
Dopunska literatura
[uredi | uredi izvor]- Soltani, J. (2017) Endophytism in Cupressoideae (Coniferae): A Model in Endophyte Biology and Biotechnology. In: Maheshwari D. (eds) Endophytes: Biology and Biotechnology. pp. 127–143. Sustainable Development and Biodiversity, vol 15. Springer, Cham.
- Pakvaz, S, Soltani J. (2016) Endohyphal bacteria from fungal endophytes of the Mediterranean cypress (Cupressus sempervirens) exhibit in vitro bioactivity. Forest Pathology, 46: 569-581.
- Soltani, J., Zaheri Shoja, M., Hamzei, J., Hosseyni-Moghaddam, M.S., Pakvaz, S. (2016) Diversity and bioactivity of endophytic bacterial community of Cupressaceae. Forest Pathology, 46: 353-361.
- Farjon, A. (1998). World Checklist and Bibliography of Conifers. Royal Botanic Gardens, Kew. 300 p. ISBN 1-900347-54-7.
- Farjon, A. (2005). Monograph of Cupressaceae and Sciadopitys. Royal Botanic Gardens, Kew. ISBN 1-84246-068-4.
- Farjon, A.; Hiep, N. T.; Harder, D. K.; Loc, P. K.; Averyanov, L. (2002). "A new genus and species in the Cupressaceae (Coniferales) from northern Vietnam, Xanthocyparis vietnamensis". Novon. 12 (2): 179–189. doi:10.2307/3392953. JSTOR 3392953.
- Gadek, P. A., Alpers, D. L., Heslewood, M. M., & Quinn, C. J. (2000). Relationships within Cupressaceae sensu lato: a combined morphological and molecular approach. American Journal of Botany 87: 1044–1057. Available online Arhivirano 29. 9. 2009. na Wayback Machine.
- Little, D. P., Schwarzbach, A. E., Adams, R. P. & Hsieh, Chang-Fu. (2004). The circumscription and phylogenetic relationships of Callitropsis and the newly described genus Xanthocyparis (Cupressaceae). American Journal of Botany 91 (11): 1872–1881. Available online Arhivirano 15. 5. 2008. na Wayback Machine.
- Mao, K., Milne, R. I., Zhang, L., Peng, Y., Liu, J., Thomas, P., Mill, R. R. and S. S. Renner. (2012). Distribution of living Cupressaceae reflects the breakup of Pangea. Proceedings of the National Academy, USA 109(20): 7793-7798 -Open Access.