Vladimir Bukovskij
Vladimir Bukovskij | |
---|---|
![]() Vladimir Bukovskij (21. května 1987) | |
Rodné jméno | Владимир Константинович Буковский |
Narození | 30. prosince 1942 Belebej |
Úmrtí | 27. října 2019 (ve věku 76 let) Addenbrooke's Hospital |
Příčina úmrtí | srdeční zástava |
Místo pohřbení | hřbitov Highgate |
Povolání | spisovatel, lidskoprávní aktivista, politik, disident a neurofyziolog |
Alma mater | King's College Stanfordova univerzita |
Témata | spisovatel, vysokoškolský učitel, neurofyziologie, aktivismus a lidská práva |
Ocenění | Truman-Reagan Medal of Freedom (2001) |
Politická příslušnost | Solidarita (od 2008) |
Rodiče | Konstantin Ivanovič Bukovskij |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vladimir Konstantinovič Bukovskij (rusky Владимир Константинович Буковский; 30. prosince 1942 Belebej – 27. října 2019 Cambridge) byl ruský politický aktivista, neurofyziolog a spisovatel. V 60. a 70. letech 20. století se stal jednou z vůdčích osobností disentu, známým se stal zejména svou kritikou politického zneužívání psychiatrie v tehdejším Sovětském svazu. Kvůli své angažovanosti sám strávil 12 let v sovětských věznicích, pracovních táborech a psychiatrických léčebnách.
V roce 2015 byl ve Spojeném království stíhán pro obvinění z držení dětské pornografie kategorie A[1] (pronikavý pohlavní styk s dítětem a/nebo pohlavní styk dítěte se zvířetem nebo sadismus vůči dítěti), z něhož falešně[2] obvinil ruské bezpečnostní služby, ale onemocněl a zemřel ještě před skončením procesu.
Životopis
[editovat | editovat zdroj]Do prvního střetu s úřední mocí se dostal v roce 1959, kdy byl vyloučen ze školy za publikaci zakázaného časopisu. Později byl několikrát hospitalizován v různých psychiatrických léčebnách. Vězněn byl i za podporu jiných disidentů. V roce 1971 se mu podařilo propašovat na Západ dokumentaci k zneužívání psychiatrie proti oponentům režimu, např. matematikovi Elijahu Ripsovi. Následně byl odsouzen a poslán do vyhnanství,[3] zveřejněné materiály však vyvolaly prudkou reakci odborné veřejnosti na Západě. Sovětský svaz pak od některých kritizovaných praktik ustoupil.[4] Po vyjednávání vlád Sovětského svazu a Spojených států amerických byl roku 1976 vyměněn za chilského politického vězně, generálního tajemníka Komunistické strany Chile Luise Corvalána, který byl uvězněn po Pinochetově puči. Vladimir Bukovskij se pak přestěhoval do Cambridge ve Spojeném království, kde 27. října 2019 zemřel na selhání srdce.[5]
Politické působení
[editovat | editovat zdroj]Roku 2007 souhlasil s kandidaturou na prezidenta Ruské federace ve volbě, která se konala následujícího roku. Volební komise jej však vyřadila mj. proto, že v minulých deseti letech nežil na ruském území.
V roce 2010 se stal jedním z prvních signatářů opoziční kampaně s názvem Putin musí odejít.
Ocenění
[editovat | editovat zdroj]Roku 2001 obdržel Reaganovu-Trumanovu medaili svobody.
Dílo
[editovat | editovat zdroj]- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Vladimir Bukovskij
- BUKOVSKIJ, Vladimír. A vítr se vrací: příběh disidenta. Praha: Volvox Globator, 2012. ISBN 978-80-7207-864-6.
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Vladimir Bukovsky, dissident who fought Soviet tyranny before and after his expulsion from the USSR in 1976 – obituary [online]. The Telegraph, 28 October 2019. Dostupné online.
- ↑ Vladimir Bukovsky indecent images not put on PC 'remotely' [online]. BBC News, 13 December 2016. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Do Prahy přijíždí Vladimir Bukovskij [online]. Ústav pro studium totalitních režimů. Dostupné online.
- ↑ DRDA, Adam. Příběhy 20. století: Řekl světu o disidentech na psychiatriích v SSSR. iDNES.cz [online]. MAFRA, 2013-4-28. Dostupné online.
- ↑ Zemřel Vladimír Bukovskij, který upozornil na zneužívání blázinců v SSSR. Novinky.cz [online]. Borgis, 2019-10-28 [cit. 2019-10-28]. Dostupné online.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Vladimir Bukovskij na Wikimedia Commons
Osoba Vladimír Bukovský ve Wikicitátech
- Sovětští spisovatelé
- Sovětští disidenti
- Sovětští vězni
- Ruští političtí spisovatelé
- Ruští aktivisté
- Ruští vědci
- Ruští emigranti a exulanti
- Ruští spisovatelé v zahraničí
- Britští spisovatelé
- Vězni svědomí Amnesty International
- Vězni gulagů
- Politické zneužívání psychiatrie
- Absolventi Stanfordovy univerzity
- Absolventi Cambridgeské univerzity
- Aktivisté za lidská práva
- Kritici Evropské unie
- Antikomunisté
- Narození v roce 1942
- Narození 30. prosince
- Narození v Baškortostánu
- Úmrtí v roce 2019
- Úmrtí 27. října
- Úmrtí v Cambridgi
- Zemřelí na srdeční selhání
- Pohřbení na hřbitově v Highgate