Credit Suisse
![]() | See artikkel ootab keeletoimetamist. (Aprill 2024) |
Credit Suisse Group AG | |
---|---|
![]() | |
Tüüp | aktsiaselts |
Börsil |
SWX: {{{2}}} NYSE: CS |
Asutatud | 1856 |
Asutaja | Alfred Escher ja Allgemeine Deutsche Credit-Anstalt |
Tegevus lõpetatud | 2023 |
Peakorter | Paradeplatz 8, Zürich, Šveits |
Tegevuspiirkond | kogu maailmas |
Võtmeisikud |
Urs Rohner (esimees) Tidjane Thiam (tegevjuht) |
Valdkonnad | finantsteenused |
Tooted | investeerimine ja privaatpangandus, varahaldus |
Credit Suisse Group AG on Šveitsis asutatud ja baseeruv rahvusvaheline investeerimispank ja finantsteenuseid osutav ettevõte. Selle peakorter asub Zürichis ja esindused kõigis maailma suuremates finantskeskustes.
See on üks kaheksast globaalsest Bulge Bracketi pangast, mille teenused hõlmavad investeerimispangandust, privaatpangandust, varahaldust ja jagatud teenuseid. Credit Suisse on tuntud oma rangete panga-klientide konfidentsiaalsuse ja pangasaladuse hoidmise tavade poolest.
Credit Suisse asutati 1856. aastal Šveitsi raudteesüsteemi arendamise rahastamiseks. See andis välja laene, mis aitasid luua Šveitsi elektrivõrku ja Euroopa raudteesüsteemi. 1900. aastatel hakkas see üle minema jaepangandusele vastusena keskklassi tõusule ning UBS-i ja Julius Bäri konkurentsile Šveitsis. Credit Suisse tegi koostööd First Bostoniga 1978. aastal. Pärast suurt ebaõnnestunud laenu sattus First Boston rahalistesse raskustesse ja nii ostis Credit Suisse 1988. aastal kontrollitava osaluse pangas. Aastatel 1990–2000 tegi ettevõte mitmeid omandamisi, suurendades dramaatiliselt oma turuosa, ostes muu hulgas Winterthur Groupi, Swiss Volksbanki, Swiss American Securities Inc. (SASI) ja Bank Leu.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/15/Credit_Suisse_-_Paradeplatz_2011-08-01_16-35-48_ShiftN.jpg/220px-Credit_Suisse_-_Paradeplatz_2011-08-01_16-35-48_ShiftN.jpg)
Ettevõte korraldas end ümber aastatel 2002, 2004 ja 2006. See oli üks ülemaailmse finantskriisi ajal kõige vähem mõjutatud pankasid, kuid hakkas pärast seda vähendama oma investeerimisäri, korraldama koondamisi ja kärpima kulusid. Pank oli mitme maksustamise vältimisega seotud rahvusvahelise uurimise keskpunktis, mille tulemuseks oli süüdimõistmine ja 2,6 miljardi USA dollari suuruste trahvide konfiskeerimine aastatel 2008–2012. 2017. aastal oli Credit Suisse hallatavate varade maht 1,376 triljonit Šveitsi franki, mis on 9,9% rohkem kui 2016. aastal.
2010. aastate lõpul ja 2020. aastate algul sattus pank mitmesse skandaali, mis kahjustas selle mainet.
2023. aasta märtsis tabasid panka rahalised raskused ja teine Šveitsi suurpank UBS tegi ostupakkumuse, mille väärtus oli 3,25 miljardit dollarit (3 miljardit Šveitsi franki).[1][2] Ülevõtmise käigus kirjutati maha 17 miljardi USA dollari väärtuses Credit Suisse võlakirju ning Šveitsi keskpank kohustus tagama 100 miljardi frangi ulatuses rahalisi vahendeid, et pangal oleks piisavalt likviidseid varasid.[3]
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ "FT: Šveitsi suurim pank UBS nõustus ostma Credit Suisse'i" ERR, 19. märts 2023
- ↑ "Šveitsi suurpanga valus lõppvaatus sai läbi. UBS ostis Credit Suisse’i" Delfi Ärileht, 19. märts 2023
- ↑ "Credit Suisse collapse: consequences and open questions" swissinfo.ch, 20. märts 2023