Overblik
![Croatia in Europe](https://european-union.europa.eu/sites/default/files/styles/oe_theme_medium_no_crop/public/2023-12/Croatia.png?itok=3c1F5Hjt)
Hovedstad: Zagreb
Officielt EU-sprog: kroatisk
EU-medlemsland: siden 1. juli 2013
Valuta: euro. Medlem af euroområdet siden 1. januar 2023
Schengen: medlem siden 1. januar 2023
Tal:
- Areal: 56 594 km2
- Befolkning: 3 850 894 (2023)
(Kilde: Eurostat — tal for areal og befolkning)
Politisk system
Kroatien er en parlamentarisk republik med en premierminister, der er regeringschef, og en præsident, der er statsoverhoved. Magtfordelingen i landet bygger på adskillelse af den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt. Parlamentet har den lovgivende magt og fører kontrol med den udøvende magt. Medlemmerne af parlamentet vælges for 4 år.
Handel og økonomi
Kroatiens BNP pr. indbygger er på 25.800 euro, hvilket er under EU-gennemsnittet (på 35.500 euro). Det tegner sig for 0,4 % af EU's samlede BNP.
(Kilde: Eurostat — tal for BNP pr. indbygger og BNP)
(Kilde: Eurostat — tal for eksport og import)
Der er 12 repræsentanter fra Kroatien i Europa-Parlamentet. Find ud af, hvem disse medlemmer af Europa-Parlamentet er, og følg med i arbejdet i Europa-Parlamentets kontor i Kroatien.
I EU-Rådet mødes medlemslandenes ministre regelmæssigt for at vedtage EU-lovgivning og koordinere politikker. Repræsentanter for den kroatiske regering deltager flere gange om året i Rådets møder inden for deres ansvarsområde.
Rådet har ikke den samme person som fast formand (som det er tilfældet for Europa-Kommissionen og Europa-Parlamentet). I stedet ledes arbejdet af det land, der har formandskabet for Rådet. Det skifter hvert halve år.
I løbet af det halve år er det pågældende lands ministre formænd for Rådets møder og med til at bestemme dagsordenen på de forskellige politikområder. De fremmer også dialogen med de øvrige EU-institutioner.
Datoer for kroatiske formandskaber:
Januar-juni 2020
Kroatien har udpeget Dubravka Šuica som medlem af Europa-Kommissionen med ansvar for demografi og demokrati.
Kommissionen er repræsenteret i de enkelte EU-lande af et nationalt kontor, en såkaldt "repræsentation". Læs mere om Kommissionens repræsentation i Kroatien.
Kroatien har 9 repræsentanter i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. Det er et rådgivende organ, der repræsenterer arbejdsgivere, arbejdstagere og andre interessenter. Det høres om lovforslag og udtaler sig om de mulige konsekvenser for arbejdsforholdene og de sociale forhold i de forskellige lande.
Kroatien har 9 repræsentanter i Regionsudvalget, som er EU's forsamling af regionale og lokale repræsentanter. Det er et rådgivende organ, som høres om lovforslag for at sikre, at de tager hensyn til de enkelte regioner i EU.
Kroatien kommunikerer også med EU-institutionerne gennem sin faste repræsentation i Bruxelles. Den har som den kroatiske "EU-ambassade" til hovedopgave at sikre, at landets interesser og politikker tilgodeses bedst muligt i EU.
Budgetter og finansiering
Hvor meget betaler og modtager Kroatien fra EU?
EU-budgettet skal sikre, at Europa forbliver demokratisk, fredeligt, velstående og konkurrencedygtigt. EU bruger det til at finansiere sine prioriteter og store projekter, som de fleste enkelte EU-lande ikke kan finansiere på egen hånd.
Fordelene ved EU-medlemskabet overstiger betydeligt størrelsen af bidraget til EU-budgettet. Det er der mange eksempler på. Alle medlemslande har gavn af det indre marked, den fælles tilgang til udfordringer i forbindelse med migration, terrorisme og klimaændringer og konkrete gevinster såsom bedre transportinfrastruktur, moderne og digitale offentlige tjenester samt lægebehandling på højeste niveau.
Hvor meget hvert enkelt EU-land betaler til EU's budget, beregnes på et retfærdigt grundlag: Jo større et lands økonomi er, desto mere betaler det – og omvendt.
EU-budgettet handler ikke om at give og tage – det handler om i fællesskab at gøre Europa og verden til et bedre sted for os alle.
EU-budgetudgifter og -indtægter pr. land og pr. år
EU-finansierede projekter i Kroatien
Pengene på EU-budgettet er med til at finansiere programmer og projekter i alle EU-lande – f.eks. anlæg af veje, støtte til forskere og miljøbeskyttelse.
Læs mere om, hvordan Kroatien drager fordel af EU-midler, og om genopretningsmidler i dit land eller din region.