Översikt
![Netherlands in Europe](https://european-union.europa.eu/sites/default/files/styles/oe_theme_medium_no_crop/public/2023-12/Netherlands.png?itok=WF3Lxhnt)
Huvudstad: Amsterdam, men parlamentet och regeringen ligger i Haag
Officiellt EU-språk: Nederländska
EU-medlem: Sedan den 1 januari 1958
Valuta: Euro (€) – med i euroområdet sedan den 1 januari 1999
Schengen: Med i Schengenområdet sedan den 26 mars 1995
Siffror:
- Yta: 37 378 km2
- Folkmängd: 17 811 291 (2023)
Statsskick
Nederländerna är en parlamentarisk och konstitutionell monarki. Premiärministern är regeringschef och kungen är statschef. Den verkställande makten utövas av ministrarna. Landet är indelat i 12 provinser och 342 kommuner. Det är dessutom indelat i 21 vattendistrikt som förvaltas av en styrelse med behörighet i vattenförvaltningsfrågor. Nederländerna omfattar också sex utomeuropeiska länder och territorier i Karibien som dock inte ingår i EU.
Handel och ekonomi
Nederländerna ligger på fjärde plats i EU när det gäller BNP per capita med 46 300 euro. Det är långt över EU-genomsnittet på 35 500 euro och utgör 5,9 procent av EU:s totala BNP.
(Källa: Eurostat – uppgifter om BNP per capita och BNP)
(Källa: Eurostat – uppgifter om export och import)
Nederländerna har 31 ledamöter i Europaparlamentet. Se vilka ledamöterna är och följ verksamheten vid Europaparlamentets kontor i Nederländerna.
EU-ländernas ministrar träffas regelbundet i ministerrådet (Europeiska unionens råd) för att anta EU-lagar och samordna politiken. Vid mötena deltar olika företrädare för Nederländernas regering, beroende på politikområde.
Ministerrådet har ingen permanent ordförande som kommissionen eller parlamentet. I stället turas länderna om att leda arbetet sex månader i taget.
Under det halvåret leder ordförandelandets ministrar rådsmötena, hjälper till att bestämma dagordningen för de olika politikområdena och underlättar dialogen med övriga EU-institutioner.
Nederländernas ordförandeskap:
Juli–december 1960 | Juli–december 1963 | Juli–december 1966 | Juli–december 1969 | Juli–december 1972 | Juli–december 1976 | Januari–juni 1981 | Januari–juni 1986 | Juli–december 1991 | Januari–juni 1997 | Juli–december 2004 | Januari–juni 2016 | Juli–december 2029
Nederländernas EU-kommissionär är Wopke Hoekstra som ansvarar för klimatfrågor.
Kommissionen har ett lokalkontor i varje EU-land, en så kallad representation. Följ verksamheten vid EU-kommissionens kontor i Nederländerna.
Nederländerna har 12 ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Kommittén företräder arbetsgivare, arbetstagare och andra intressegrupper och rådfrågas om lagförslag så att kommissionen får en bättre uppfattning om hur ländernas arbetsmarknad och sociala förhållanden kan påverkas av förslaget.
Nederländerna har 12 ledamöter i Europeiska regionkommittén som består av regionala och lokala företrädare. Det är ett rådgivande organ som rådfrågas om lagförslag, för att se till att lagarna tar hänsyn till de olika regionerna i EU.
Nederländerna för också en dialog med EU-institutionerna genom sin ständiga representation i Bryssel. Den fungerar som Nederländernas ”ambassad” i EU och ska bevaka landets intressen i EU.
Budget och finansiering
Hur mycket bidrar Nederländerna med och hur mycket får man tillbaka från EU?
EU-budgeten ska bidra till fortsatt demokrati, fred, välstånd och konkurrenskraft i EU. Den används för att finansiera EU:s prioriteringar och stora projekt som de flesta EU-länder inte kan finansiera på egen hand.
Fördelarna med EU-medlemskapet är betydligt större än ländernas bidrag till EU-budgeten. Alla EU-länder gynnas till exempel av den inre marknaden, gemensam hantering av migration, terrorism och klimatförändringar och bättre transportinfrastruktur, moderna och digitala offentliga tjänster och avancerad sjukvård.
Medlemsländernas bidrag till EU:s budget är rättvist fördelat. Ju större landets ekonomi är, desto mer betalar man – och vice versa.
EU-budgeten handlar inte om att ge och ta utan om att tillsammans bidra till att göra EU och övriga världen till en bättre plats för oss alla.
EU:s utgifter och inkomster per land och år
EU-finansierade projekt i Nederländerna
Pengarna från EU-budgeten hjälper till att finansiera program och projekt i alla EU-länder, t.ex. vägbyggen, forskning och miljöskydd.
Läs mer om EU-finansierade projekt i Nederländerna och hur återhämtningsfonderna används.