Immateriaalioikeus
Tähän artikkeliin tai sen osaan on merkitty lähteitä, mutta niihin ei viitata. Älä poista mallinetta ennen kuin viitteet on lisätty. Voit auttaa Wikipediaa lisäämällä artikkelille asianmukaisia viitteitä. Lähteettömät tiedot voidaan kyseenalaistaa tai poistaa. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Coca-Cola_logo.svg/240px-Coca-Cola_logo.svg.png)
Immateriaalioikeudet ovat omistusoikeuden ja sopimusoikeuden läheinen aineettomiin omistuksiin liittyvä oikeudenala, joka koostuu lukuisista eri osa-alueista.
Oikeuksien tyypit
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Yleisimmin immateriaalioikeudet jaetaan tekijänoikeuksiin ja teollisoikeuksiin[1].
- Tekijänoikeudet
- tekijänoikeudet suppeassa mielessä, kun edellytetään teoskynnyksen ylittymistä.
- tekijänoikeuden lähioikeudet ja luettelosuoja
- Teollisoikeudet
- yksinoikeuteen perustuvat teollisoikeudet
- suoja sopimatonta menettelyä vastaan (esimerkiksi teollisuusvakoilu).
Immateriaalioikeuden käytöstä sen omistajalle maksettavaa sopimuspohjaista korvausta kutsutaan rojaltiksi tai lisenssimaksuksi.
Oikeuksien käyttö
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Patentti perustuu alun perin tavoitteeseen, että yleishyödylliset keksinnöt eivät mene keksijänsä mukana hautaan - vastineeksi keksinnön (esimerkiksi valmistusmenetelmän) julkistamisesta keksijä saa rajoitetun yksinoikeuden keksinnön hyödyntämiseen.lähde? Keksintöjen julkistamisen on katsottu myös edistävän hyödyllistä tekniikan ja valmistustaidon kehittymistä. Tavaramerkki- ja toiminimioikeudet palvelevat tuotteen valmistajan tunnistamista ja suojaavat siten ostajan oikeuksia. Immateriaalioikeuksia on perusteltu myös sillä, että ne toimivat luovan työn taloudellisena kannustimena. Joissain tapauksissa puolustava julkaiseminen voi olla kokonaisedullinen tapa estää kilpailijoita patentoimasta teknologiaa, jota ei itsekään aio patentoida.
Arvostelua
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Patenttia ja sitä lähellä olevia teollisoikeuksia on arvosteltu[2] siitä, että myönnetty yksinoikeus on liian laaja ja yksinoikeuksia myönnetään liian kevein perustein, minkä arvostelijat väittävät hidastavan tekniikan ja valmistustaidon edistymistä.
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Haarmann, Pirkko-Liisa: Immateriaalioikeus. 4. uudistettu painos. Aikaisemmat painokset ilmestyneet nimellä Immateriaalioikeuden oppikirja. Helsinki: Talentum, 2006. ISBN 952-14-1071-X.
- Patentti- ja rekisterihallitus (Viitattu 27.7.2010)
Viitteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Teollisoikeudet - Työ- ja elinkeinoministeriön verkkopalvelu Työ- ja elinkeinoministeriö. Viitattu 3.10.2021.
- ↑ https://www.piraattipuolue.fi/politiikka/puolueohjelma/#_octtqukzvhr1
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Maailman henkisen omaisuuden järjestö (OMPI/WIPO)
- Suomen Akatemian selvitys vuodelta 2000 (Arkistoitu – Internet Archive) (Viitattu 19.1.2009)
- Artikkelit / Immateriaalioikeudet (Arkistoitu – Internet Archive) (Viitattu 26.11.2018)