Neodyymi
| |||||
Yleistä | |||||
Nimi | Neodyymi | ||||
Tunnus | Nd | ||||
Järjestysluku | 60 | ||||
Luokka | lantanoidit | ||||
Lohko | f | ||||
Ryhmä | - | ||||
Jakso | 6 | ||||
Tiheys | 7,01 · 103 kg/m3 | ||||
Väri | hopeisen valkoinen, keltainen vivahde | ||||
Löytövuosi, löytäjä | 1885, Carl Auer von Welsbach | ||||
Atomiominaisuudet | |||||
Atomipaino (Ar) | 144,242[1] | ||||
Atomisäde, mitattu (laskennallinen) | 206 pm | ||||
Orbitaalirakenne | [Xe] 4f6 6s2 | ||||
Elektroneja elektronikuorilla | 2, 8, 18, 22, 8, 2 | ||||
Hapetusluvut | III | ||||
Kiderakenne | heksagonaalinen | ||||
Fysikaaliset ominaisuudet | |||||
Olomuoto | kiinteä | ||||
Sulamispiste | 1 297 K (1 024 °C) | ||||
Kiehumispiste | 3 347 K (3 074 °C) | ||||
Höyrystymislämpö | 289 kJ/mol | ||||
Sulamislämpö | 7,14 kJ/mol | ||||
Äänen nopeus | 2330 m/s 293,15 K:ssa | ||||
Muuta | |||||
Elektronegatiivisuus | 1,14 (Paulingin asteikko) | ||||
Ominaislämpökapasiteetti | 0,190 kJ/(kg K) | ||||
Sähkönjohtavuus | 1,6×106 S/m | ||||
Lämmönjohtavuus | (300 K) 16,5 W/(m·K) | ||||
CAS-numero | 7440-00-8 | ||||
Tiedot normaalilämpötilassa ja -paineessa |
Neodyymi (lat. neodymium) on lantanoideihin kuuluva, jaksollisen järjestelmän 60. alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Nd ja CAS-numero 7440-00-8. Neodyymiä käytetään muun muassa lasin himmentämiseen hitsausmaskeissa, voimakkaissa magneeteissa, lasereissa ja tähtitieteellisissä sovellutuksissa – neodyymillä himmennetty lasi tuottaa hyvin terävän absorptiokaistan, jota voidaan käyttää kalibrointiin. Neodyymioksidilla (Nd2O3) voidaan lasi värjätä purppuran väriseksi. Neodyymin, boorin ja raudan seoksesta voidaan valmistaa erinomaisia kestomagneetteja.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Neodymium2.jpg/250px-Neodymium2.jpg)
Neodyymin spektri on myös sovelias hehkulampun lasikuvun suodatinväriaineeksi esimerkiksi kasvilamppuihin, kun halutaan jäljitellä luonnonmukaista valoa.
97 % metallista tuotetaan Kiinassa, joka on haluton viemään sitä ulkomaille matalasti jalostettuna.[2]
Luonnossa esiintyvä neodyymi koostuu seitsemästä isotoopista, joista viisi on pysyviä: 142Nd, 143Nd, 145Nd, 146Nd ja 148Nd, ja kaksi radioaktiivisia: 144Nd (osuus 23,80 %) ja 150Nd (5,64 %). Näistä yleisin on 142Nd 27,13 %:n osuudella. Alkuaineella on yhteensä 31 tunnettua radioaktiivista isotooppia joiden massaluvut vaihtelevat välillä 124–161 ja joiden puoliintumisajat vaihtelevat 0,65 sekunnista (125Nd) 7,9×1018 vuoteen (150Nd).[3]
Neodyymiä sisältäviä mineraaleja ovat esimerkiksi monatsiitti ja synkysiitti.
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Michael T. Wieser & Tyler B. Coplen: Atomic Weights of the Elements 2009 (IUPAC technical report). Pure and Applied Chemistry, 2011, 83. vsk, nro 2. IUPAC. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 16.4.2011. (englanniksi)
- ↑ http://www.independent.co.uk/news/world/asia/concern-as-china-clamps-down-on-rare-earth-exports-1855387.html
- ↑ Neodymium Encyclopædia Britannica Online. Viitattu 7.1.2018. (englanniksi)
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Helsingin Sanomat, alkuaineet: Neodyymistä tehomagneetteja
- Tieteen Kuvalehti: Neodyymi – magneettien valtias
- Periodictable: Technical data for Neodymium (englanniksi)
- Webmineral: Mineral Species containing Neodymium (Nd) (englanniksi)
- Mindat: The Mineralogy of Neodymium (englanniksi)
- WebElements: Chemical reactions of Neodymium (englanniksi)
- ChemBlink: Neodymium (englanniksi)
- Luettelo neodyymin isotoopeista The Isotopes Project Home Page (englanniksi)
- Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Neodymium (englanniksi)
- The Royal Society of Chemistry (RSC): Neodymium (englanniksi)
- PeriodicTable: Neodymium (Nd) (englanniksi)
- PubChem: Neodymium (englanniksi)
- Human Metabolome Database (HMDB): Neodymium (englanniksi)
- Food Component Database (FooDB): Neodymium (englanniksi)
- DrugBank: Neodymium (englanniksi)