Sumakkikasvit
Sumakkikasvit | |
---|---|
![]() Munuaispuu (Anacardium occidentale), heimon tyyppisuvun tyyppilaji. |
|
Tieteellinen luokittelu | |
Kunta: | Kasvit Plantae |
Yläkaari: | Putkilokasvit Tracheophyta |
Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
Alakaari: | Koppisiemeniset Magnoliophytina eli Angiospermae |
Luokka: | Kaksisirkkaiset Magnoliopsida |
Lahko: | Sapindales |
Heimo: |
Sumakkikasvit Anacardiaceae R.Br. |
Synonyymit | |
|
|
Katso myös | |
Sumakkikasvit (Anacardiaceae) on kukkakasvien heimo, johon kuuluvat esimerkiksi mango, mantelipistaasi ja munuaispuu eli cashew-pähkinä. Useimmat heimon noin 80 suvusta kasvavat trooppisessa tai subtrooppisessa ilmastossa. Kaikki lajit ovat puuvartisia, yleensä puita tai pensaita, joskus köynnöksiä. Niillä on nahkeapintaiset lehdet. Kussakin hedelmässä on vain yksi, yleensä varsin isokokoinen siemen.[1]
Tuntomerkit
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Sumakkikasvit ovat puita tai pensaita, joilla on mustaa tai mustuvaa tuoksultaan pihkamaista nestettä. Puusolukossa on oksalaattikiteitä, ja puuaines on usein fluoresoivaa. Lehdet ovat parilehdykkäisiä, usein pääteparisia; lehdykät ovat vastakkain tai vuorottain ja toisinaan hammaslaitaiset; ruodin tyvi on usein turvonnut. Kasvit ovat kukiltaan ja kukinnoiltaan vaihtelevia. Kukat ovat pieniä, 3–7-lukuisia ja aikaisemisiä, protogyynisiä, tavallisesti mesiäisellisiä. Joskus kukassa on heteitä kannatteleva androfori tai emiötä kannatteleva gynofori. Vartalot ovat enemmän tai vähemmän erillisiä ja sijaitsevat sikiäimen päässä tai tyvellä. Luotti on tavallisesti pallomainen tai joskus liuskainen. Kussakin emilehdessä on yksi enemmän tai vähemmän suora siemenaihe, jossa on usein pitkä varsi, funikulus. Hedelmä on usein vaihtelevassa määrässä litistynyt ja yksisiemeninen luumarja. Siemenessä on öljyinen ja toisinaan myös tärkkelyspitoinen endospermi ja usein käyrä alkio.[2]
Levinneisyys
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Sumakkikasvit ovat pääasiassa tropiikin kasveja, eräät lajit kasvavat lauhkeassa vyöhykkeessä[2].
Luokittelu
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Sumakkikasvien 80 sukuun kuuluu 873 lajia, jotka jaetaan toistaiseksi kahteen alaheimoon. Spondioideae-alaheimossa on 20 sukua ja 138 lajia tropiikissa; suurin suku on 40-lajinen tähtioksien (Lannea) suku. Toinen alaheimo, Anacardioideae, käsittää 60 sukua ja 735 lajia, joita kasvaa enimmäkseen trooppisessa, mutta myös lauhkeassa vyöhykkeessä. Runsaslajisimmat suvut ovat sumakkiot (Searsia, 120 lajia), Semecarpus (72 lajia), mangopuut eli mangot (Mangifera, 68 lajia) ja Ozoroa (noin 40 lajia). Heimon lähin sukulainen on tohtorinpuukasvien (Burseraceae) heimo.[2]
Suvut
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Sukuja on yhteensä 80 APG-luokittelun mukaan:[3][4][5][6]
- Actinocheita
- Amphipterygium
- Allospondias
- Anacardium – munuaispuut
- Androtium
- Antrocaryon
- Apterokarpos
- Astronium
- Baronia
- Blepharocarya
- Bonetiella
- Bouea
- Buchanania
- Campnosperma
- Campylopetalum
- Cardenasiodendron
- Choerospondias
- Comocladia
- Cotinus – peruukkipensaat
- Cyrtocarpa
- Dobinea
- Dracontomelon
- Drimycarpus
- Euleria
- Euroschinus
- Fegimanra
- Faguetia
- Gluta
- Haematostaphis
- Haplorhus
- Haplospondias
- Harpephyllum – kafferipuut
- Heeria
- Holigarna
- Koordersiodendron
- Lannea – tähtioksat
- Laurophyllus
- Lithraea
- Loxopterygium
- Loxostylis
- Malosma
- Mangifera – mangopuut
- Mauria
- Melanochyla
- Melanococca
- Metopium
- Micronychia
- Mosquitoxylum
- Myracrodruon
- Nothopegia
- Ochoterenaea
- Operculicarya – paripuut
- Orthopterygium
- Ozoroa
- Pachycormus – norsunjalkapuut
- Parishia
- Pegia
- Pentaspadon
- Pistacia – pistaasit
- Pleiogynium
- Poupartia
- Poupartiopsis
- Protorhus
- Pseudosmodingium
- Pseudospondias
- Rhodosphaera
- Rhus – sumakit eli nystysumakit
- Schinopsis – kebratsopuut
- Schinus – roseepippurit
- Sclerocarya – marulapuut
- Searsia – sumakkiot
- Semecarpus
- Smodingium
- Solenocarpus
- Sorindeia – vuolasmarjat
- Spondias
- Swintonia
- Tapirira
- Thyrsodium
- Toxicodendron
- Trichoscypha
Kuvia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]-
Cashewpähkinät ovat munuaispuun (Anacardium occidentale) siemeniä.
-
Norsunjalkapuu (Pachycormus discolor)
-
Kebratsopuu (Schinopsis lorentzii / Schinopsis quebracho-colorado)
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.
Viitteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Watson, L. & Dallwitz, M.J.: The families of flowering plants 1992–2009. Institute of Botany, Chinese Academy of Sciences. Arkistoitu 15.3.2005. Viitattu 11.7.2009. (englanniksi)
- ↑ a b c Stevens 2001–, Viitattu 9.3.2015
- ↑ Stevens, P. F. (2001–): Angiosperm Phylogeny Website: Anacardiaceae mobot.org. Viitattu 30.12.2015. (englanniksi)
- ↑ Angiosperm Phylogeny Group: List of Genera in ANACARDIACEAE Angiosperm Phylogeny Website. Missouri Botanical Garden (www.mobot.org). Viitattu 30.12.2015. (englanniksi)
- ↑ Anacardiaceae Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet. Finto. Viitattu 30.12.2015.
- ↑ Suomen Lajitietokeskus: Sumakkikasvit – Anacardiaceae Viitattu 21.12.2020.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/anacardiaceae.gif