חצוצרה (איבר)
![]() | |
מבנה מערכת המין הנקבית. החצוצרות בראש האיור | |
שיוך |
מערכת הרבייה הנקבית ![]() |
---|---|
מיקום אנטומי |
חלל האגן ![]() |
אספקה עורקית |
tubal branches of ovarian artery ![]() |
ניקוז לימפטי |
Lumbar lymph nodes ![]() |
תיאור ב |
האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (1257) ![]() |
על שם | Gabriele Falloppio |
מזהים | |
לטינית (TA98) |
tuba uterina ![]() |
טרמינולוגיה אנטומיקה |
A09.1.02.001 ![]() |
TA2 (2019) |
3486 ![]() |
FMA |
18245 ![]() |
קוד MeSH |
A05.360.319.114.373 ![]() |
מזהה MeSH |
D005187 ![]() |
מערכת השפה הרפואית המאוחדת |
C0015560 ![]() |
![]() ![]() |
החצוצרות הן שתי צינוריות דקות המחברות בין השחלות לרחם אצל נקבות היונקים.
ישנן שתי חצוצרות, המחוברות כל אחת לצד שונה של החלק העליון של הרחם מצד אחד, ומול שחלה מהצד השני. החצוצרות אינן מחוברות באופן ישיר אל השחלות אלא נפתחות לעבר השקע הצפקי. אצל נשים, אורכן של החצוצרות נע בין 7 ל-14 ס"מ.
כאשר מתפתחת ביצית בשחלה, היא נעטפת בשקיק המכונה "זקיק שחלתי". כשהביצית מוכנה, נקרעים קיר השחלה והזקיק, והיא משתחררת לעבר החצוצרה, בתוכה היא עושה את דרכה לעבר הרחם, כשהביצית נדחפת בעזרת תנועות הריסים שבתוך הציפוי הפנימי של החצוצרות. המסע אל הרחם אורך מספר שעות עד מספר ימים. אם הביצית מופרית בעת שהיא בתוך החצוצרה, אז בדרך כלל היא משתרשת ברירית הרחם כאשר תא זה מגיע אל הרירית, מה שמסמן את תחילתו של היריון. לעיתים קורה שהביצית המופרית משתרשת בחצוצרה ולא ברחם, ואז נוצר היריון חוץ-רחמי.
החצוצרות אינן הומולוגיות לצינור הזרע או לכל חלק אחר בגוף הזכר. לעוברים יש שני זוגות של פתחים ליציאת תאי רבייה מהגוף. זוג אחד מתפתח אצל נקבות לחצוצרות, רחם ונרתיק, בעוד הזוג השני מתפתח אצל זכרים ליותרת האשך וצינור הזרע. בדרך כלל אחד מזוגות הפתחים יתפתח בעוד השני יתמוסס וייעלם עוד בעת שהיית העובר ברחם.
בלועזית מכונות החצוצרות Fallopian tubes על שם האנטומיסט האיטלקי גבריאלה פלופיו, בן המאה ה-16, שגילה אותן.
|
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- חצוצרה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)