Burrhus Frederic Skinner
Burrhus Frederic Skinner | |
![]() | |
B. F. Skinner a Harvard Egyetemen, 1950 körül | |
Született | 1904. március 20.[1][2][3][4][5] Susquehanna Depot |
Elhunyt | 1990. augusztus 18. (86 évesen)[1][2][3][4][5] Cambridge |
Állampolgársága | amerikai[6] |
Házastársa | Yvonne Blue |
Gyermekei |
|
Foglalkozása |
|
Iskolái |
|
Kitüntetései |
|
Halál oka | leukémia |
Sírhelye | Mount Auburn Cemetery |
![]() | |
Burrhus Frederic Skinner aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Burrhus Frederic Skinner témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Burrhus Frederic Skinner (Suesquehanna Depot, Susquehanna megye, Pennsylvania, 1904. március 20. – Cambridge, Massachusetts, 1990. augusztus 18.) amerikai pszichológus és író. Úttörő munkát végzett a kísérleti pszichológia és a behaviorizmus területén. Számos vitatható munkát írt pszichológiai viselkedésmódosító technikákról, főként a kondicionálásról, a társadalom fejlődése és az emberek boldogságának növelése érdekében. Az ő nevéhez fűződik az operáns kondicionáló kamra, valamint a Radikális behaviorizmus. Saját kísérleti pszichológiai iskolát alapított. A 20. század egyik legbefolyásosabb pszichológusaként tartják számon.
Életpályája
[szerkesztés]1904. március 20-án született Grace és William Skinner gyermekeként a pennsylvaniai Susquehannaban. Apja ügyvéd, anyja háztartásbeli volt. Egy öccse volt, aki 16 évesen meghalt.[14] A New York-i Hamilton College-ba járt, író akart lenni. 1926-ban meg is szerezte a főiskolai diplomát angol irodalomból. A diploma megszerzése után azonban hamar kiábrándult. New Yorkban dolgozott néhány hónapig egy könyvesboltban, ott elolvasta Bertrand Russel egyik könyvét (An Outline of Philosophy) – melyben a behaviorista John B. Watson filozófiáját tárgyalta -, melynek hatása nyomán felhagyott az irodalommal és felvételét kérte a Harvard Egyetem pszichológia szakára. 1931-ben doktorált és mint kutató egészen 1936-ig maradt az intézménynél. Ezután a Minnesotai Egyetemen tanított, majd később az Indianai Egyetemen, ahol a Pszichológia tanszék vezetője volt, mielőtt kinevezett professzorként visszatért volna a Harvardra 1948-ban.[15] 1936-ban feleségül vette Yvonne Bluet, akivel a Minnesotai Egyetemen találkozott, két lányuk született, Julie és Deborah.
Skinner élete folyamán számtalan díjat kapott. 1968-ban megkapta a National Medal of Science díjat Lyndon B. Johnson elnöktől. Három évvel később aranyérmet kapott az Amerikai Pszichológia Alapítványtól. 8 évvel halála előtt az Amerikai Pszichológiai Társaság is kitüntette.
Élete vége felé szakmailag még mindig aktív volt. 1989-ben diagnosztizálták nála a leukémiát. 10 nappal halála előtt még az Amerikai Pszichológiai Társaságnál tartott beszédet, majd 1990. augusztus 18-án halt meg. A Mount Auburni temetőben van eltemetve a massachusettsi Cambridge-ben.
Munkássága
[szerkesztés]Skinner kidolgozott rendszere az operáns kondicionáláson alapszik. A klasszikus viselkedéssel szemben, ahol a válaszokat specifikus ingerek váltják ki, az operáns viselkedést nem a kiváltó ingerek határozzák meg, hanem az, amelyhez a viselkedés vezet. Az operáns viselkedés vizsgálatához Skinner megtervezett egy dobozt és tanulmányozta a pedálokat nyomogató patkányokat és a billentyűket csipkedő galambokat.
A Szervezetek viselkedése című alapmunkájában a watsoni hagyomány folytatójaként lépett fel. Úgy vélte, hogy a pszichológia célja a viselkedés minél pontosabb leírása, vagyis azokat a törvényeket kell meghatározni, melyek hatására a viselkedés a következményeknek megfelelően alakul és a környezet hatása alá kerül.
A megerősítő folyamatokat kell hangsúlyozni, mert úgy vélte, hogy a viselkedés alakításában elsődleges szerepet játszanak. Viselkedésmódosító kísérleteket folytatott a pozitív és negatív megerősítésen keresztül, valamint bemutatta az operáns kondicionálást, egy viselkedésmódosító technikát, melyet Ivan Petrovics Pavlov klasszikus kondicionálásával szemben dolgozott ki.[16][17]
Nem támogatta a büntetés alkalmazását, mivel kutatásai azt támasztották alá, hogy ez a viselkedés szabályozásának hatástalan módszere, ami csak rövidtávú viselkedésváltozást eredményez és ami leginkább ahhoz vezet, hogy az alany megpróbálja elkerülni a büntető ingert, ahelyett, hogy megpróbálná elkerülni azt a viselkedést, ami a büntetéshez vezetett. Legjobb példája ennek börtönök kudarca, hogy felszámolják a bűnözői viselkedést. Ha a börtön – mint büntető inger – hatásos lenne a viselkedés módosításában, nem lenne bűnözés.[18]
Skinner azt állította, hogy a megerősítés, akár pozitív, akár negatív (utóbbit gyakran összekeverik a büntetéssel) hatásos, hogy tartós viselkedésváltozást eredményezzen.
Néhány találmánya, tanítási programja, könyve
[szerkesztés]Skinner-box
[szerkesztés]Kísérleteiben egy éhes állatot, általában patkányt vagy galambot, helyezett egy dobozba, melyben csak egy pedál volt, alatta pedig egy etetőtál. A dobozban a patkány körbejár és véletlenül megnyomja a pedált. A kísérletvezető bekapcsolja az ételadagolót, innentől kezdve ahányszor az állat rálép a pedálra étel hullik a tálba. A patkány megeszi az ételt, majd ismét megnyomja a pedált, az étel megerősíti a pedálnyomást.[19]
Bölcső Skinner Air-crib, Baby-tender
[szerkesztés]Annak érdekében, hogy segítsen feleségének megbirkózni a gyermeknevelés mindennapi feladataival, úgy gondolta feljavítja a szabvány kiságyat. Ezért megalkotta ezt az ún. "légi-bölcsőt " könnyen tisztítható, hőmérséklet és páratartalom szabályozóval ellátott doboz, melyet azért tervezett, hogy nagyobb mozgásteret adjon a csecsemőknek. Ez az egyik legellentmondásosabb találmánya. Volt némi sikere, később több kereskedelmi vállalat is forgalmazta.
Oktató gép Skinner Teaching machine
[szerkesztés]Az oktató gép egy mechanikus eszköz, melynek célja, hogy kezelje/irányítsa a programozott utasításokat. Tartalmazza a kérdésekből álló listát és egy olyan szerkezetet, melyen keresztül a tanuló válaszolni tud minden egyes kérdésre. Helyes válasz esetén a tanulót megjutalmazzák.
System 80
[szerkesztés]Egy másik tanító gép, amely Skinner módszerét követve készült el. Ez az automatizált oktatási eszköz 5 lépcsőből áll:
- 1, a tanuló azonnali visszajelzést kap;
- 2, a feladat kisebb részekből áll;
- 3, megismétli az utasításokat;
- 4, a legegyszerűbb feladattól halad a legnehezebbig;
- 5, pozitív megerősítést ad helyes válaszok esetén.
Project Pigeon
[szerkesztés]A második világháború idején még nem voltak rakétairányító rendszerek, de Skinner megkísérelt kidolgozni egy galambvezérelt rakétát. Az Amerikai Haditengerészetnek szüksége volt egy hatásos fegyverre a német Bismarck osztályú hadihajóval szemben. Az irányítórendszer részét képezte a rakéta elején elhelyezett lencsék, mely kivetíti a célpont képét egy belső képernyőre, amit elképzelése szerint a betanított galamb elkezdi csipkedni ha azonosította a célpontot. Annak ellenére, hogy sem elképzelését, sem magát a programot nem vették komolyan, a Nemzetvédelmi Kutatási Bizottság mégis 25 000 $-ral járult hozzá a kutatásokhoz, míg végül 1944. október 8-án törölték a programot.
Tanítási programja
[szerkesztés]Skinnernek ugyanolyan befolyása volt az oktatásra, mint a pszichológiára. Gyakran idézett mondata: "A tanároknak meg kell tanulniuk, hogyan kell tanítani." Skinner szerint a viselkedés megváltoztatásának hatékony módszere a pozitív megerősítés, míg a büntetésből az emberek csak azt tanulják meg hogyan kerüljék el a büntetést. Azt mondja, hogy a tanulás útjában 5 dolog állhat:
- a bukástól való félelem
- a feladat nincs több, apró részre bontva
- az utasítás hiánya
- az egyértelmű utasítások hiánya
- pozitív megerősítés hiánya
Úgy véli, hogy ezen 5 alapelv segítségével orvosolni tudja a fent említett problémákat. Ezeket az alapelveket a System 80-nál már olvashattuk. Oktatással kapcsolatos nézetét a The Technology of Teaching(A tanítás technológiája) című munkájában mutatta be.
Walden Two
[szerkesztés]Henry David Thoreau mikor megírta a Waldent, egy független, világtól elzárkózott, teljesen egyszerű életet élő közösséget akart ábrázolni a Walden tó partján, ahol az életet a spirituális felfedezéseknek szentelik. A Walden Kettőben, ami Skinner egy kitalált műve, a behaviorizmus eredményeit akarta bemutatni, hogyan képes formálni és alakítani az életet, egy kis, kitalált közösségben távol a szervezett társadalmaktól. 1945-ben kezdte el írni egy a könyvet, mert úgy érezte, hogy a világnak szüksége van új ötletekre és a háború okozta problémák megoldásaira. Az ő történetében a Walden kettő közösségében közel 1000 ember élt boldogan, ahol a gyerekek mind együtt nevelődtek, míg a szüleik dolgoztak. Az emberek mindössze 4 órát dolgoztak és nem kapnak fizetést, mivel nem használtak pénzt a közösségben. Senki nem ad el semmit és nem is vesz semmit, mivel megosztják egymással termékeiket. Mindig van idejük játékra és szabadidős tevékenységre, valamint az élet élvezetére.[14]
Sok kritikát kapott a könyv, mégis nagyon népszerű volt az 1960-as években.
Publikációi angol nyelven
[szerkesztés]- The Behavior of Organisms: An Experimental Analysis, 1938. ISBN 1-58390-007-1
- Walden Two, 1948. ISBN 0-02-411510-X
- Science and Human Behavior, 1953. ISBN 0-02-929040-6
- Schedules of Reinforcement, with C. B. Ferster, 1957. ISBN 0-13-792309-0
- Verbal Behavior, 1957. ISBN 1-58390-021-7
- The Analysis of Behavior: A Program for Self Instruction, with James G. Holland, 1961. This self-instruction book is no longer in print, but the B.F. Skinner Foundation web site has an interactive version. ISBN 0070295654
- The Technology of Teaching, 1968
- Contingencies of Reinforcement: A Theoretical Analysis, 1969. ISBN 0-390-81280-3
- Beyond Freedom and Dignity, 1971. ISBN 0-394-42555-3
- About Behaviorism, 1974. ISBN 0-394-49201-3
- Particulars of My Life: Part One of an Autobiography, 1976. ISBN 0-394-40071-2
- Reflections on Behaviorism and Society, 1978. ISBN 0-13-770057-1
- The Shaping of a Behaviorist: Part Two of an Autobiography, 1979. ISBN 0-394-50581-6
- Notebooks, edited by Robert Epstein, 1980. ISBN 0-13-624106-9
- Skinner for the Classroom, edited by R. Epstein, 1982. ISBN 0-87822-261-8
- Enjoy Old Age: A Program of Self-Management, with M. E. Vaughan, 1983
- A Matter of Consequences: Part Three of an Autobiography, 1983. ISBN 0-8147-784-53
- Upon Further Reflection, 1987. ISBN 0-13-938986-5
- Recent Issues in the Analysis of Behavior, 1989. ISBN 0-675-20674-X
- Cumulative Record: A Selection of Papers, 1959, 1961, 1972 and 1999 as Cumulative Record: Definitive Edition. This book includes the authentic account of the much-misrepresented "Baby in a box" device. ISBN 0874119693
Művei magyar fordításban
[szerkesztés]- A tanítás technológiája (The technology of teaching); ford. Nagy Imre; Gondolat, Bp., 1973. 248 p. 9 t.
- Szabadon fogva (Beyond freedom and dignity); ford. Kemenes Inez; Magyar Könyvklub, Bp.. 2004. 246 p. ISBN 963-549-083-6
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. április 27.)
- ↑ a b Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
- ↑ a b Encyclopædia Britannica (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b ISFDB (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ LIBRIS, 2009. november 11. (Hozzáférés: 2018. augusztus 24.)
- ↑ https://www.gf.org/fellows/all-fellows/b-f-skinner/
- ↑ https://www.sepsych.org/warren-medal-recipients/
- ↑ https://www.apa.org/about/awards/scientific-contributions?tab=3
- ↑ https://apadiv15.org/awards/division-15-career-achievement-award/past-recipients-of-the-career-achievement-award/
- ↑ https://www.masspsych.org/page/MPAAwards
- ↑ https://www.psychologicalscience.org/members/awards-and-honors/fellow-award/recipent-past-award-winners
- ↑ https://www.apa.org/about/governance/president/outstanding
- ↑ a b Burrhus Frederick Skinner, i.m.
- ↑ B. F. Skinner Alapítvány, i.m.
- ↑ Pléh Csaba(1992). Pszichológiatörténet, i. m.
- ↑ Pléh Csaba(2010). 506-507. o.
- ↑ New World Encyclopedia, Skinner, B.F. élete, i.m.
- ↑ Pszichológia 210-211. o.
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a B. F. Skinner című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Források
[szerkesztés]- Epstein, R. (1997). Skinner as Self-manager. Journal of Applied Behavior Analysis, 30(3), 545-568.
- Glines, C.V. (2005). Top Secret WWII Bat and Bird Bomber Program, Aviation History, 15(5), 38-44.
- Pléh Csaba (1992). Pszichológiatörténet, Budapest, Gondolat kiadó.
- Pléh Csaba (2010). A lélektan története. Osiris Kiadó ISBN 978 963 276 052 0
- Atkinson, R.L. és tsai (1996). Pszichológia. Osiris Kiadó helytelen ISBN kód: 978 963 389 447 6 (1999; 2003) Szerk.: Csibra Gergely, Ford. vele 12 fő.
- Skinner, B.F. (1981). Selection by consequences. Science, New Series 213. 501-504.
További információk
[szerkesztés]- B.F. Skinner (1904-1990) élete, elmélete by Dr. C. George Boeree (angolul)
- New World Encyclopedia, Skinner, B.F. élete, munkássága (angolul)
- B.F. Skinner Alapítvány (angolul)
- Burrhus Frederick Skinner (1904-1990) élete, munkássága Christa Swenson által (1999. május) (angolul)
- Burrhus Frederick Skinner (angolul)
- B. F. Skinner (angolul)
- Hernád István: Darwin, Skinner, Turing és az elme; MTA, Bp., 2005 (Székfoglalók a Magyar Tudományos Akadémián)