Giacomo Quarenghi
![]() |
Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į patikimus šaltinius. Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |
Giacomo Quarenghi | |
---|---|
![]() | |
Gimė | 1744 m. rugsėjo 20 d. Bergame |
Mirė | 1817 m. kovo 1 d. (72 metai) Sankt Peterburge |
Tautybė | italas |
Veikla | architektas. |
![]() |
Giacomo Quarenghi |
Giacomo Quarenghi (Džakomas Kvarengis, pilnas vardas – Giacomo Antonio Domenico Quarenghi, rus. Джакомо Антонио Доменико Кваренги; 1744 m. rugsėjo 20 d. Bergame, Venecijos respublika – 1817 m. kovo 1 d. Sankt Peterburge, Rusijos imperija) – italų tautybės Rusijos architektas.
Biografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Jaunystėje daug klajojo po Italiją, tyrinėdamas ir piešdamas antikos paminklus, bei Andrea Palladio statinius. Dirbo dailininku, turistų gidu Romoje. Didelę įtaką jam padarė Palladio architektūros traktatas „Keturios knygos apie architektūrą“. Į Sankt Peterburgą Giacomo Quarenghi atvyko 1780 m. kaip Jekaterinos II architektas. Atvykęs į Rusiją daug tyrinėjo senus statinius, siekdamas perimti pagrindinius rusų architektūros sprendinius. Suprojektavo ir perstatė daug pastatų Sankt Peterburge. Buvo mėgstamas Jekaterinos II architektas. Jai mirus ir sostą paveldėjus sūnui Pavelui I, pateko į imperatoriaus nemalonę. Stengėsi prisigerinti. Sekdamas imperatoriumi įstojo į Maltos ordiną.
Giacomo Quarenghi pastatai yra vėlyvojo klasicizmo stiliaus, monumentalūs. Dėl didelės įtakos Rusijos architektūrai jis įvardijamas vienu žymiausių rusiško klasicizmo meistrų – zodčij.
Žymesni pastatai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Palace_Embankment_near_Hermitage_Theatre_%28Beggrov%29.jpg/250px-Palace_Embankment_near_Hermitage_Theatre_%28Beggrov%29.jpg)
- 1792-96 imperatoriaus Aleksandro rūmai Carskoje Selo;
- 1805–1809 Smolnio kilmingų megaičių institutas Sankt Peterburge.
Literatūra
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Istorija russkogo iskusstva. Moskva: „Iskusstvo“, 1957 m. T. I. p.268-271