Kirijs ir ķīmiskais elements ar simbolu Cm un atomskaitli 96. Tas ir radioaktīvs metāls , ietilpst aktinīdu ķīmisko elementu saimē. Kirijs ir ciets, blīvs un sudrabains metāls ar relatīvi augstu kušanas temperatūru . Savienojumos kirijs ir galvenokārt četrvērtīgs.
Kirijs ir mākslīgi iegūts ķīmiskais elements. Dabā tas nav sastopams. Ir zināmi vairāki kirija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 233 līdz 252.[ 1] Visstabilākais no tiem ir 247 Cm, kura pussabrukšanas periods ir 1,56×107 gadi.[ 1] Ļoti liels pussabrukšanas periods ir arī 248 Cm (3,48×105 gadi).[ 1]
Kirijs pirmo reizi iegūts 1944. gada jūlijā un augustā Čikāgas Universitātes metalurģijas laboratorijā.[ 2] Atklājums sākotnēji tika turēts slepenībā un publiski par to paziņots tika 1945. gada novembrī. Kiriju atklāja Kalifornijas Universitātes zinātnieki Glens T. Sībordžs (Glenn T. Seaborg ), Ralfs A. Džeimss (Ralph A. James ) un Alberts Giorso (Albert Ghiorso ), bombardējot plutoniju -239 ar alfa daļiņām .
239 Pu + α → 242 Cm + n
Ķīmiskais elements nosaukts par godu poļu zinātniecei Marijai Sklodovskai-Kirī un viņas vīram — franču zinātniekam Pjēram Kirī .
Divi kirija izotopi (242 Cm un 244 Cm) tiek izmantoti kosmosa izpētes programmās. Dažādos kosmiskajos aparātos tie ir siltuma avoti termoelektronu emisijas un termoelektriskajiem ģeneratoriem .[ 3]
↑ 1,0 1,1 1,2 «Isotopes of the Element Curium» (angļu valodā). Jefferson Lab. Arhivēts no oriģināla , laiks: 2016. gada 30. Novembris. Skatīts: 2017. gada 14. janvārī .
↑ «Curium» (angļu valodā). Los Alamos National Laboratory. Arhivēts no oriģināla , laiks: 2017. gada 26. Februāris. Skatīts: 2017. gada 14. janvārī .
↑ «Curium» (angļu valodā). Lenntech. Arhivēts no oriģināla , laiks: 2017. gada 30. Janvāris. Skatīts: 2017. gada 14. janvārī .