Rietumarmēņu valoda
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/Armenian_dialects%2C_Adjarian_1909.png/220px-Armenian_dialects%2C_Adjarian_1909.png)
Rietumarmēņu valoda (armēņu: արեւմտահայերէն) ir viena no divām mūsdienu armēņu valodas variācijām (kopā ar austrumarmēņu valodu), kurai ir literārā forma — Ašharabar.[1]
Runātāju skaits ir no 879 000 līdz 1 000 000.
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/AsiaMinor1910.jpg/220px-AsiaMinor1910.jpg)
1064.—1071. gadā Armēniju, izņemot dažas sīkas armēņu vasaļkaralistes, kā Sjunikas un Arcahas karalisti, iekaroja seldžuki vai sagrāba citi kaimiņi. Pirms armēņu genocīda Osmaņu impērijā dzīvoja ap diviem miljoniem armēņu.
Rietumarmēņu valoda agrāk bija dominējošā armēņu valodas paveids, taču genocīda rezultātā Rietumarmēnijā tika iznīcināti daudzi armēņi. Turcija oficiāli atzīst, ka Pirmajā pasaules karā gāja bojā ievērojams skaits armēņu, bet noraida apsūdzības genocīdā, jo tajā laikā gāja bojā arī ievērojams skaits musulmaņu un iznīcinošā karadarbība izrietēja no kara laikā uzkurinātā savstarpējā etniskā naida. Turcijas valdība neatzīst uzskatu, ka Osmaņu valsts iestādes būtu ar nolūku centušās iznīcināt armēņus.
Atšķirības no austrumarmēņu valodas
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Arhaiskāka leksika nekā austrumarmēņu valodai. 12. gadsimta beigās tika dibināta armēņu Kilikijas karaliste, tās attiecību laikā ar krustnešiem rietumarmēņu valoda aizguva administratīvos, ekonomiskos un sociālos terminus no senfranču valodas.
- Darbības vārda formu gramatika ir arhaiskāka.
Komunicējot mutiski, runātājiem var rasties ievērojamas grūtības, taču kļūst skaidrs, lasot tekstu.
Ortogrāfija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Tiek lietota tradicionālā rakstība:
- Ա Բ Գ Դ Ե Զ Է Ը Թ aip, pen, kim, ta, iech, za, ee, yt, to
- Ժ Ի Լ Խ Ծ Կ Հ Ձ Ղ zhe, ini, liun, khe, dza, gen, ho, tsa, ghad,
- Ճ Մ Յ Ն Շ Ո Չ Պ Ջ dje, men, hi, nu, sha, vo, cha, be, che,
- Ռ Ս Վ Տ Ր Ց Ւ Փ Ք ra, se, vev, diun, re, tso, hiun, piur, ke
- Օ Ֆ o, fe
Mūsdienās
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/ArmenianBiblePage_sm_14_c.jpg/220px-ArmenianBiblePage_sm_14_c.jpg)
Armēnijā notiek diskusijas par rietumarmēņu valodas atzīšanu par austrumarmēņu valodai līdzvērtīgu armēņu valodas versiju. Rietumarmēņu valodā runā arī nelielās armēņu kopienas Turcijā, bet kā pirmo to lieto tikai neliela daļa armēņu: 18 % no kopienas kopumā un 8 % jauniešu vidū.
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ «The Western Armenian Language». Armenian Communities (en-US). Skatīts: 2023-04-09.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Rietumarmēņu valoda.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)