Bokstaveringsalfabet
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/FAA_Phonetic_and_Morse_Chart2.svg/380px-FAA_Phonetic_and_Morse_Chart2.svg.png)
Bokstaveringsalfabet, av og til misvisende omtalt som fonetisk alfabet, finnes i mange språkutgaver. Det har historisk eksistert mange ulike nasjonale bokstaveringsalfabeter, gjerne med utspring i å forhindre misforståelser over telefon og radiosamband: Støy og dårlig lydkvalitet kan gjøre det vanskelig å stave én og én bokstav på en tydelig måte. Noen bokstaveringsalfabeter er så innarbeidet at de også brukes til daglig, for eksempel på bingo.
Etter flere års arbeide med å utarbeide et internasjonalt bokstaveringsalfabet som fungerte for mennesker med ulike morsmål, standardiserte i 1956 den internasjonale organisasjonen for sivil luftfart (ICAO) et internasjonalt alfabet i den form det fremstår i dag. Den internasjonale telekommunikasjonsunion (ITU) fulgte opp med et praktisk talt likt alfabet i 1959, og Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen (IMO) fulgte opp i 1965. Alfabetet fikk deretter militær anvendelse, og refereres ofte til som «NATOs fonetiske alfabet». Ordet fonetisk ble tatt i bruk for å skille det fra systemer basert på flagg eller morse, men systemet har ingenting med fonetikk å gjøre. De enkelte små forskjeller som finnes mellom anbefalingene, fremgår av tabellen under.
Internasjonalt bokstaveringsalfabet: Alfabet og uttale
[rediger | rediger kilde]Bokstav | Ord | Uttale[1] |
---|---|---|
A | Alfa (ICAO, ITU, FAA) Alpha (ANSI) |
[ˈalfa] alfa |
B | Bravo | [ˈbravo] bravå |
C | Charlie | [ˈtʃali] tsjali, [ˈʃali] sjali |
D | Delta | [ˈdɛlta] delta |
E | Echo | [ˈɛko] ekå |
F | Foxtrot | [ˈfɔkstrɔt] fåkstråt |
G | Golf | [ˈɡɔlf] gålf |
H | Hotel | [hoˈtɛl] håtel |
I | India | [ˈɪndi.a] indi.a |
J | Juliett (ICAO, ITU, FAA) Juliet (ANSI) |
[ˈdʒuliˈɛt] djoliet |
K | Kilo | [ˈkilo] kilå |
L | Lima | [ˈlima] lima |
M | Mike | [ˈmai̯k] maik |
N | November | [noˈvɛmba] nåvemba |
O | Oscar | [ˈɔska] åska |
P | Papa | [paˈpa] papa |
Q | Quebec | [keˈbɛk] kebek |
R | Romeo | [ˈromi.o] råmi.å |
S | Sierra | [siˈɛra] siera |
T | Tango | [ˈtaŋɡo] tangå |
U | Uniform | [ˈunifɔm] onifåm, [ˈjunifɔm] jonifåm |
V | Victor | [ˈvɪkta] vikta |
W | Whiskey | [ˈwɪski] viski |
X | X-ray (ICAO) Xray (FAA, NATO) |
[ˈɛks.rei̯] eksrei |
Y | Yankee | [ˈjaŋki] janki |
Z | Zulu | [ˈzulu] so-lo |
0 | Zero (ICAO, FAA) Nadazero (ITU) |
[ˈziro] si-rå [ˈnaˈdaˈzeˈro] na-da-se-rå |
1 | One (ICAO, FAA) Unaone (ITU) |
[ˈwan] van [ˈuˈnaˈwan] o-na-van |
2 | Two (ICAO, FAA) Bissotwo (ITU) |
[ˈtu] to [ˈbiˈsoˈtu] bi-så-to |
3 | Three (ICAO, FAA) Terrathree (ITU) |
tri [ˈteˈraˈtri] te-ra-tri |
4 | Four (ICAO, FAA) Kartefour (ITU) |
[ˈfo.a] få-a [ˈkaˈteˈfo.a] kar-te-få-a |
5 | Five (ICAO, FAA) Pantafive (ITU) |
[ˈfai̯f] faif [ˈpanˈtaˈfai̯f] pan-ta-faif |
6 | Six (ICAO, FAA) Soxisix (ITU) |
[ˈsɪks] siks [ˈsɔkˈsiˈsɪks] såk-si-siks |
7 | Seven (ICAO, FAA) Setteseven (ITU) |
[ˈsɛvən] sev-en [ˈseˈteˈsɛvən] se-te-sev-en |
8 | Eight (ICAO, FAA) Oktoeight (ITU) |
[ˈei̯t] eit [ˈɔkˈtoˈei̯t] åk-tå-eit |
9 | Nine (ICAO, FAA) Novenine (ITU) |
[ˈnai̯na] nai-na [ˈnoˈveˈnai̯na] nå-ve-nai-na |
Norske bokstaver
[rediger | rediger kilde]Bokstav | Sivilt | Militært |
---|---|---|
Æ | Ægir | Ærlig |
Ø | Ørnulf | Østen |
Å | Ågot | Åse |
Det norske bokstaveringsalfabetet
[rediger | rediger kilde]Før standardiseringen av det internasjonale alfabetet, ble det brukt egne nasjonale alfabeter unike for hvert land. Disse ble gjerne bygget opp rundt mye brukte personnavn. Televerket publiserte det norske alfabetet i telefonkatalogen for bruk for bokstavering av vanskelige ord i telefonen.[2] Som eksempel på bruk benyttet de den tsjekkiske byen Brno.
Bokstav | Ord |
---|---|
A | Anna |
B | Bernhard |
C | Caesar |
D | David |
E | Edith |
F | Fredrik |
G | Gustav |
H | Harald |
I | Ivar |
J | Johan |
K | Karin |
L | Ludvig |
M | Martin |
N | Nils |
O | Olivia |
P | Petter |
Q | Quintus |
R | Rikard |
S | Sigrid |
T | Teodor |
U | Ulrik |
V | Enkelt-V |
W | Dobbelt-V |
X | Xerxes |
Y | Yngling |
Z | Zakarias |
Æ | Ærlig |
Ø | Østen |
Å | Åse |
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ DIN 5009:2022-06, Anhang B: Buchstabiertafel der ICAO („Radiotelephony Spelling Alphabet“)
- ^ Phonetic Alphabets Arkivert 25. mars 2018 hos Wayback Machine. FAQ fra rec.radio.amateur.misc: Telefonkatalogen for Oslo 1965