Det serbiske alfabetet
Det serbiske alfabetet er en variant av det kyrilliske alfabetet. Det består av 30 tegn som tilsvarer hver sin lyd, det vil si at alfabetet er ortofont. Det ble konstruert av Vuk Stefanović Karadžić i 1818 ved at han tilpasset det tidligere brukte russiske alfabetet for at det skulle være mer hensiktsmessig for serbisk.
I 1868 ble alfabetet formelt anerkjent i Serbia. I dag er det offisiell skriftform i Serbia, Montenegro og Bosnia-Hercegovina. I Serbia har alfabetet status som offisiell skriftform i kraft av grunnlovens artikkel 10, men det er i lov med lavere rang (formell lov) fastsatt at også det latinske alfabetetet kan brukes i offisielle sammenhenger.[1] I Montenegro er skriftformene sidestilt i grunnloven.[2] I Bosnia-Hercegovina er skriftformene også sidestilt, men dette er ikke regulert i grunnloven. Det er imidlertid slått fast i domstolslovgivningen.[3][4]
Sammenlignet med det russiske alfabetet er enkelte overflødige tegn utelatt, blant annet ю, й, ъ, ь, щ og я. De nye tegnene er ћ, ђ, љ, њ, ј og џ, der љ, њ, ј og џ også brukes i makedonsk. De to resterende, ћ og ђ brukes ikke i noen andre kyrilliske alfabet.
Tabell med uttale- og transkripsjonsoversikt
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/Special_Cyrillics_BGDPT.svg/200px-Special_Cyrillics_BGDPT.svg.png)
Kyrillisk | Transkribert* | Uttale (norsk) | |||
---|---|---|---|---|---|
Majuskel | Minuskel | ||||
А | а | a | a | ||
Б | б | b | b | ||
В | в | v | v | ||
Г | г | g | g | ||
Д | д | d | d | ||
Ђ | ђ | đ | palatalisert d, som trøndersk kladd | ||
Е | е | e | e | ||
Ж | ж | ž | zj (Stemt SJ (som i fransk Jacques)) | ||
З | з | z | z (stemt S) | ||
И | и | i | i | ||
Ј | ј | j | j | ||
К | к | k | k | ||
Л | л | l | l | ||
Љ | љ | lj | palatalisert l (som i trøndersk vårrull og italiensk gl) | ||
М | м | m | m | ||
Н | н | n | n | ||
Њ | њ | nj | palatalisert n (som i trøndersk kvikksand og italiensk og fransk gn) | ||
О | о | o | å, o (som i hettemåke eller Olga) | ||
П | п | p | p | ||
Р | р | r | r | ||
С | с | s | s | ||
Т | т | t | t | ||
Ћ | ћ | ć | palatalisert t (som i trøndersk itj (ikke)) | ||
У | у | u | o, u (som i bok eller bukk) | ||
Ф | ф | f | f | ||
Х | х | h | h | ||
Ц | ц | c | ts | ||
Ч | ч | č | tsj (som i engelsk chair) | ||
Џ | џ | dž | dzj (som i engelsk jacket) | ||
Ш | ш | š | sj | ||
* Fordi serbisk (som bruker kyrillisk alfabet) og kroatisk (som bruker latinsk alfabet) er utviklet fra samme språk, benyttes de kroatiske latinske bokstavene i transkripsjon fra serbisk. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/a/a1/Serbian_Cyrillic_Cursive.png)
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «Serbias grunnlov» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 26. mai 2011. Besøkt 6. juni 2016.
- ^ Montenegros grunnlov
- ^ Lov om Domstolen for Bosnia-Hercegovina Arkivert 15. august 2011 hos Wayback Machine., artikkel 9
- ^ Forskrifter for Bosnia-Hercegovinas konstitusjonsdomstol[død lenke], artikkel 6, 14 og 69.