Fasttelefoni
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Siemens_Euroset_805.jpg/250px-Siemens_Euroset_805.jpg)
Fasttelefoni foregår gjennom fast linjenett, det vil si trådnett av kobber, kabel eller fiber helt ut til abonnenten. Motsetningen er trådløs telefoni – det vil si enten mobiltelefoni, satellitt- eller radiotelefoni – hvor samtalen går i luften ut til abonnentens telefonapparat.
Historisk er fasttelefoni den eldste varianten av telefoni. Den ble oppfunnet av italieneren Antonio Meucci i 1849, men skotten Alexander Graham Bell «stjal» patentet i 1876, og ble lenge feilaktig ansett som oppfinneren.
Fasttelefoni brukte lang tid til å ta av i verdensmarkedet, og har vokst meget sakte. Det var om lag 884 millioner fasttelefonibrukere i verden i 2021, mot rundt 1,25 milliarder i rekordåret 2009.[1] Antallet mobiltelefonibrukere var om lag syv milliarder i 2021 med en anslått vekst til 7.5 milliarder i 2025.[2]
Fasttelefoni krever nedgraving av linjenett i bakken eller i luftstrekk, og dette er mer kostbart enn å installere mobilnett. Selv om det trengs fibertilknytning mellom basestasjonene for mobiltelefoni, slipper man da å bygge fastlinjer ut til hver enkelt abonnent.
Norge
[rediger | rediger kilde]Fasttelefoni ble introdusert i Norge i 1879. Mobiltelefoni er av langt nyere dato, og ble introdusert kommersielt på 1970-tallet, og digitalisert i 1993 i Norge gjennom GSM.
I Norge ble fasttelefon over kobbernettet avviklet 31. desember 2022. På dette tidspunktet var det mindre enn 300 private abonnementer igjen.[3]
Storbritannia
[rediger | rediger kilde]Storbritannia planlegger å avslutte telefoni på fastnett i 2025.[4]
Regulatoriske forhold
[rediger | rediger kilde]Fasttelefoni bygde tidligere på monopoler i nesten alle land, dog hadde noen land (som Sverige og Finland) konkurranse allerede fra 1800-tallet. Frem til kobbernettet ble stengt i 2022, var de dominerende fastnett-operatørene i Norge, som f.eks Telenor og Telia Company, regulert og pålagt å gi konkurrerende teletilbydere adgang til «kobbernettet» (LLUB) og fibernettet (bitstrøm-aksess) på like og ikke-diskriminerende vilkår.
IP-telefoni
[rediger | rediger kilde]I de senere år har IP-telefoni blitt mer og mer utbredt i Norge og denne typen telefoni misforstås ofte som fasttelefoni. IP-telefoni kommuniserer via tilgjengelig internettlinje, og blir således ikke definert som fasttelefoni.
Se også
[rediger | rediger kilde]Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Thomas Alsop (12. september 2022). «Number of fixed telephone lines worldwide from 2000 to 2021» (engelsk). Statista. Besøkt 5. januar 2023.
- ^ S. O'Dea (12. juli 2021). «Forecast number of mobile users worldwide from 2020 to 2025» (engelsk). Statista. Besøkt 5. januar 2023.
- ^ Valmot, Odd Richard (31. desember 2022). «Det enorme nettverket av kobberkabler har tjent oss siden 1855. Nyttårsaften slukket det for godt». Tu.no. Besøkt 2. januar 2023.
- ^ S. O'Dea (17. august 2021). «Forecast number of mobile users worldwide from 2020 to 2025» (engelsk). BBC. Besøkt 5. januar 2023.