Karamell
Karamell | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Hovedingredienser | maltose Rørsukker glukose sukker | ||
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/Caramel_1.jpg/250px-Caramel_1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6a/Creme_Caramel.jpg/250px-Creme_Caramel.jpg)
Karamell betegner vanligvis forskjellige slags seige eller sprø konfekter av sukker tilsatt fløte. Karameller kan også være tilsatt smaksstoffer, nøtter, frukt og annet. Karamell kan dessuten brukes i andre matvarer og søtsaker, for eksempel i kaker, desserter, godteri og sjokolade.
Karamell er også navnet på den brune, seige og blanke massen som oppstår når en smelter og bruner sukker over varme, det vil si når sukkeret blir karamellisert.
Karamell som fargestoff
[rediger | rediger kilde]Karamell er også betegnelsen på et brunt fargestoff, E 150, eller E150a til d, som lages ved å brenne sukker med forskjellige kjemiske tilsetninger.[trenger referanse] Det er fire kategorier, og a er lysest, og d er mørkest (Coca-Cola og Pepsi bruker E150d).[trenger referanse] Det er lov å bruke karamell som tilsetningsstoff i alle matvarer som framstilles med fargestoffer.[trenger referanse] Slik karamell blir ofte kalt karamellsaus eller sukkerkulør.
Det er ikke lov å tilsette sukkerkulør i brød for å gi brødet en mørkere farge, i den hensikt å gi inntrykk av at brødet inneholder mer fiber.[trenger referanse]
Annet
[rediger | rediger kilde]I norsk slang kan ordet «karamell» i uttrykk som «å få en karamell» også bety «å få et slag eller en fik», gjerne overraskende, kraftig og smertefullt, særlig i form av «et kort, utilsiktet elektrisk støt».
Se også
[rediger | rediger kilde]Litteratur
[rediger | rediger kilde]- H. Hoffmann u. a.: Zucker und Zuckerwaren. 2. Aufl.; Behr’s Verlag, Hamburg 2002, ISBN 3-86022-937-0.