Слив
Пређи на навигацију
Пређи на претрагу
Слив | |
---|---|
![]() | |
Слив или слијев, укупна копнена површина с које вода отјече према одређеном оцеану, мору или језеру.[1] Обично се састоји од неколико порјечја (ријечни базен, ријечни слив), дијела површине што га одводњава нека текућица са својим притоцима. Граница између двају сливова зове се вододјелница или развође,[1] а чини је неко брдо, гребен или планина.
Највећи сливови на Земљи
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Ocean_drainage.png/800px-Ocean_drainage.png)
Оцеански сливови
[уреди | уреди извор]- Атлански оцеан - у њега отјече око 48,7% свих континенталних вода на свијету из западне Европе, источног дијела Сјеверне и Јужне Америке и западне Африке. Унутар тог слива су два подслива:
- Арктички оцеан у ког се слијевају воде сјеверне Канаде, Аљаске, Скандинавије и свјеверне Русије.
- Тихи оцеан у ког отјече 13% вода и то из Кине, југоисточне Русије, Јапана, Корејског полуотока, већег дијела Индонезије и Малезије, Филипина и свих отока Тихог оцеана, сјевероисточне Аустралије и западне Сјеверне и Јужне Америке.
- Индијски оцеан у њега отјече 13% вода из Источне Африке, Арапског полуотока, Индијског потконтинента, Бурме и доброг дијела Аустралије.
- Јужни оцеан у њега отјечу воде Антарктика, који има око 8 % земљине површине.
Највећа порјечја
[уреди | уреди извор]- Амазона
- Ла Плата
- Конго
- Нил
- Миссиссиппи, али по количини вода које донесе три највећа слива су; Амазона, Гангес и Конго.
Затворени сливови
[уреди | уреди извор]Затворени сливови су они из којих воде не отјечу у оцеане, око 18% вода на земљи завршава у таквим затвореним језерима или испарава по пустињама. Највећа таква језера су Каспијско и Аралско, а међу познатијима је и Мртво море. Велики затворени базени су и пустиње Сахара, Калахари), унутрашњост Аустралије и Арапског полуотока.
Повезано
[уреди | уреди извор]Извори
[уреди | уреди извор]- ↑ 1,0 1,1 „Драинаге басин” (енглески). Драинаге басин. Приступљено 08. 12. 2012.