Venecijanski jezik
Venecijanski jezik | |
---|---|
Łéngua vèneta | |
Države | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Regije | Jadran |
Broj govornika | 2,180,000[1] |
Jezična porodica | Indoevropski jezici
|
Pismo | Latinica |
Jezični kodovi | |
ISO 639-1 | – |
ISO 639-2 | roa |
ISO 639-3 | vec |
![]() |
Venecijanski ili venetski jezik (venecijanski: Łéngua vèneta, venexiàn/venesiàn talijanski: veneto; ISO 639-3: [1]) je jedan od pet galoitalskih jezika iz iz sjeveroistočne Italije.
Venecijanskim govori oko 2,180,000 [1] ljudi u Venetu, od Venecije do Verone na zapadu, južno do rijeke Po, a istočno do Furlanije i Trsta. Venecijanski se govori i u primorskom dijelu Slovenije i na poluotoku Istri i nešto manje po Dalmaciji u Hrvatskoj (računa se da oko 50,000 ljudi govori taj jezik).[1] U Brazilu se njime služi oko 4 000 000 ljudi u državama; Espírito Santo, São Paulo, Paraná, Rio Grande do Sul i Santa Catarina. Venecijanski se govori i u Meksiku (Chipilo venecijanski dijalekt)
Venecijanski ima nekoliko dijalekata; bisiacco (govori se u provinciji Gorizia), triestino (provincija Trieste), istrian (po Istri i sam venecijanski (provincija Venecija).[1]
Venecijanski se nesmije brkati sa antičkim venetskim jezikom kojeg su govorili Veneti, u istoj regiji u 6. vijeku pne.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Calle_berlendis%2C_Venice.jpg/220px-Calle_berlendis%2C_Venice.jpg)
Venecijanski jezik nastao je od vulgarnog latinskog, pod utjecajem Kelta (eventualno Veneta) i jezika germanskih plemena (Vizigota, Langobarda i Ostrogota) koja su provalila u Sjevernu Italiju u 5. vijeku. Venecijanski se kao poznati pisani jezik, pojavio već u 13. vijeku, sa puno riječi iz grčkog i latinskog; "piròn" (viljuška), "carega" (stolica) "fanela" (potkošulja)
Venecijanski jezik bio je ugledan za vrijeme Mletačke Republike, tada je bio lingua franca Mediterana. Poznati pisci na venecijanskom bili su komediografi Ruzante (1502-1542) i Carlo Goldoni (1707-1793). Ruzante i Goldoni, slijedbenici su antičke talijanske kazalište tradicije - commedia dell'arte, svoja djela pisali su na narodnom venecijanskom govoru. Od ostalih autora koji su pisali na venecijanskom valja spomenuti prijevode Ilijade od Casanove (1725-1798) i Francesca Boarettia, te pjesme Biagia Marina (1891-1985). Poznat je i rukopis pod nazivom "Dijalog Cecca da Ronchitija od Bruzene o novoj zvijezdi" pripisan Galileu (1564-1642).
Danteov toskanski je kao književni jezik zasjenio venecijanski. Nakon propasti Mletačke Republike, venecijanski se postupno prestao koristiti i za administrativne svrhe. A od ujedinjenja Italije 1866, standarni talijanski (toskanski), potpuno je zasjenio venecijanski. Trenutno se venecijanski koristi samo u neformalnim oblicima razgovora po Venetu. Mnogi stanovnici Veneta su se zbog naglog osiromašenja regije, iselili u prekomorske zemlje (Brazil, Meksiko) osobito između 1870 - 1905 i 1945 i 1960.
Venecijanski emigranti stvorili su velike zajednice u Argentini, Brazilu (Talian), Meksiku (Chipilo venecijanski dijalekt), i Rumunjskoj, gdje se Venecijanski jezik još uvijek govori.
Regionalni parlament Veneta službeno je priznao postojanje Venecijanskog jezika (Łéngua Veneta) 28. marta 2007. - Zakonom o zaštiti i valorizaciji venecijanskog jezika i kulture.
Kao izravni regionalni nasljednik latinskog, većina riječi u venecijanskom leksiku potječe iz latinskog, a od novijeg doba od toskanskog, tako da je većina riječi srodna s odgovarajućim riječima u talijanskom. No u venecijanskom ima puno riječi izvedenih iz drugih jezika, kao što su; grčki, gotski i njemački, koje nemaju srodnosti sa talijanskim riječima, takvi primjeri su:
collapse: collapse;"Venecijanski | Srpskohrvatski | Talijanski | Izvor venecijanske riječi |
---|---|---|---|
uncò, 'ncò, incò, anco, ancuo | danas | oggi | od latinskih hunc + hodie |
apoteca | apoteka | farmacia | od njemačke Apotheke |
trincàr | piti | bere | od njemačke trinken |
becàr | ljuto začinjeno | essere piccante | od talijanskog glagola beccare: doslovce "kljucati" |
armelin | marelica | albicocca | od armenske riječi |
bisato, bisata | jegulja | anguilla | od latinske riječi: bestia ("životinja"); biscia (vrsta zmije) |
bisa, biso | zmija | serpente | od latinske riječi: bestia ("životinja, zvijer"); biscia (vrsta zmije) |
bìsi | grašak | piselli | od talijanske riječi |
isarda, risardola | gušter | lucertola | od latinskog lacerta |
trar via | baciti | tirare | o talijanskog tirare via |
calìgo | magla | nebbia | od latinske riječi caligo |
cantón | ugao / strana | angolo/parte | od latinske riječi cantus |
catàr | pronaći+uzeti | trovare+prendere | od latinske riječi adcaptare |
caréga, trón | stolica | sedia | od latinske cathedra, od grčke thronus |
petar sò | pasti | cascare | od latinske cadere |
ciao | zdravo, doviđenja | ciao | od venecijanske riječi za roba s-ciao (od vulgarnog latinskog sclavus) zapravo kratice s-ciavo vostro (sluga pokorni) |
ciapàr | uhvatiti, uzeti | prendere | od latinske riječi capere: uzeti |
co | kad | quando | od latinske riječi cum, ali možda od staroroslavenskog ked, kad |
copàr | ubiti | uccidere | od staro talijanske riječi accoppare: doslovno "odsjeći glavu" |
carpeta | mini suknja | gonna mini | kao prostirka |
còtoła, còtola | suknja | sottana | od latinske riječi cotta: pokrivalo, odjeća |
fanela | majica | maglietta | od grčke riječi fanela |
gòto, bicer | čaša za piće | bicchiere | od latinske riječi gut(t)us: "bočica" |
insìa | izlaz | uscita | od latinske riječi in + exita |
mi | ja | io | od latinske riječi: me |
morsegàr, smorsegàr | ugristi | mordere | od latinske riječi: morsus ("izgrižen") |
mustaci | brkovi | baffi | od grčke riječi moustaki |
munìn, gato , gatin | mačka | gatto | vjerojatno od glasanja "mjau" |
meda | veliki snop | grosso covone | od latinske riječi: messe (žetva) |
musso | magarac | asino | ? |
nòtoła, notol | šišmiš | pipistrello | od latinske riječi: not (noć) |
pantegàna | štakor | ratto | od slovenske riječi podgana (od latinskog ponticanus - ponto crno more) |
pinciar | tući, varati, spolni odnos | imbrogliare, superare in gara, amplesso | od francuske riječi pincer: prikliještiti |
pirón | viljuška | forchetta | od grčke riječi pirouni |
ciàcołe | glasine, ogovaranja | chiacchiere | |
plao far | zabušavati, učiti za pomorca | marinare scuola | od njemačkog blauen |
pomo/pón | jabuka | mela | od latinskog pomus |
schei | novac | denaro soldi | od njemačkog schei-kovanica |
saltapaiusk | skakavac | cavalletta | od latinskog salta: skočiti + paiusk: trava |
sghiràt | vjeverica | scoiattolo | najvjerovatnije od grčkog: skiouros vjeverica |
sgnapa | lozovača, rakija | grappa acquavite | od njemačkog schnaps |
sgorlàr, scorlàr | tresti | scuotere | od latinskog: ex + crollare (latinski) |
strica | linija, crta, potez, traka | linea, striscia | od staronjemačkog korijena: *strik |
strucar | udarati / stisnuti | premere, schiacciare | od staronjemačkog korijena: *strik |
supiàr, subiàr, sficiàr | zviždati | fischiare | sub + flare (is + puhati) |
tòr su | pokupiti | raccogliere | od latinskog tollere (oduzeti) |
técia, tegia | tava | pentola | od latinskog tecula (latinski) |
tosàto, tosàt, buteleto , fio | momak, dečko | ragazzo | od talijanskog tosare: "ošišati") |
puto, putèło, putełeto , putèo | momak, dječak | ragazzo | od latinskog puer, putus (dijete) |
matelot | momak, dečko | ragazzo | vjerojatno od francuskog matelot ("mornar") |
vaca | krava | mucca, vacca | od latinskog vacca (krava) |
sc-iopa, sc-iopòn | puška | fucile-scoppiare | od latinskog scloppum (pištolj) |
- Gianfranco Cavallarin: Esiste la lingua Veneta?, Est Ediçòs;
- MacKay, Carolyn J. (1993) Il dialetto vento di Segusino e Chipilo, grafiche Antiga, Cornuda ’93.
- Sartor, Mario - Ursini, Flavia. (1983) Cent’anni di emigrazione: una comunità veneta sugli altipiani del Messico, Grafiche Antiga, Cornuda, (Treviso).
- Sitoveneto (Portale di cultura veneta. Musica, poesie,grammatica e molto altro in veneto) (it)
- Vèneto Arkìvio Arhivirano 2010-08-08 na Wayback Machine-u
- VENETO.ORG (Brief description) Arhivirano 2010-04-20 na Wayback Machine-u
- Description of the Venetian dialect of Chipilo, in Spanish.
- Linguaveneta (sito dedicato al patrimono linguistico veneto) (it)
- El Galepin: Venetian-English-Italian Dictionary
- Dizsionario: Dictionary of Venetian language and its varieties Arhivirano 2017-09-12 na Wayback Machine-u
- Tornén un pas indrìo! Arhivirano 2015-09-20 na Wayback Machine-u
- Raixe Venete (venecijanski portal na venecijanskom)