Hlinená tabuľka
![Zoznam víťazstiev akkadského kráľa Rimuša nad marhašským kráľom Abalgamašom a elamským kráľom Emahsinim, asi 2270 pred Kr.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Tablet_Rimush_Louvre_AO5476.jpg/220px-Tablet_Rimush_Louvre_AO5476.jpg)
Na starovekom Blízkom východe sa hlinené tabuľky používali ako písacie médium, najmä na písanie klinovým písmom, počas celej doby bronzovej a aj v dobe železnej.
Klinopisné znaky sa odtláčali na mokrú hlinenú tabuľku pomocou pera často vyrobeného z trstiny (trstinové pero). Po napísaní sa mnohé tabuľky vysušili na slnku alebo na vzduchu a zostali krehké. Neskôr sa tieto nevypálené hlinené tabuľky mohli namočiť do vody a recyklovať na nové čisté tabuľky. Iné tabuľky sa po napísaní buď zámerne vypálili v horúcich peciach, alebo sa neúmyselne vypálili pri náhodnom vyhorení budov alebo počas konfliktu, čím sa stali tvrdými a odolnými. Zbierky týchto hlinených dokumentov tvorili prvé archívy. Boli základom prvých knižníc. Na Blízkom východe sa našli desaťtisíce písaných tabuliek vrátane mnohých fragmentov.[1]
Zachované dokumenty v podobe tabuliek z minojskej/mykénskej kultúry sú najmä tie, ktoré sa používali na vedenie účtovníctva. Tabuľky slúžiace ako štítky s odtlačkom boku prúteného koša na zadnej strane a tabuľky zobrazujúce ročné súhrny naznačujú prepracovaný účtovný systém. V tejto kultúrnej oblasti sa tabuľky nikdy zámerne nevypaľovali, pretože hlina sa každoročne recyklovala. Niektoré tabuľky však boli „vypálené" v dôsledku nekontrolovaných požiarov v budovách, kde boli uložené. Zvyšok, zostali tabuľky z nevypálenej hliny a sú preto veľmi krehké. Z tohto dôvodu niektoré inštitúcie skúmajú možnosť ich vypálenia v súčasnosti, aby pomohli ich zachovaniu.[2]
Použitie hlinených tabuliek
[upraviť | upraviť zdroj]![Babylonská hlinená tabuľka Plimpton 322 s číslami napísanými klinovým písmom. Táto tabuľka, o ktorej sa predpokladá, že bola napísaná okolo roku 1800 pred Kr., uvádza dve z troch čísel, ktoré sa dnes nazývajú pytagorejské trojice.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/Plimpton_322.jpg/220px-Plimpton_322.jpg)
Text na hlinených tabuľkách mal podobu mýtov, bájok, esejí, hymnov, prísloví, epickej poézie, obchodných záznamov, zákonov, rastlín a zvierat.[3] To, čo tieto hlinené tabuľky umožňovali, bolo, aby si jednotlivci zaznamenávali, kto a čo je významné. Príkladom týchto veľkých príbehov bol Epos o Gilgamešovi. Tento príbeh rozprával o veľkej potope, ktorá zničila Sumer. Lieky a recepty, ktoré by boli vtedy neznáme, boli dostupné vďaka hlineným tabuľkám. Niektoré z receptov boli guláš, ktorý sa pripravoval z kozy, cesnaku, cibule a kyslého mlieka.
Koncom 3. tisícročia pred Kr. (2200 - 2000 pred Kr.) sa prvýkrát pokúsili aj o „krátky príbeh", keď nezávislí pisári vstúpili do filozofickej arény s príbehmi, ako napr: „Debata medzi vtákom a rybou" a ďalšie témy.
Komunikácia
[upraviť | upraviť zdroj]Komunikácia sa zrýchlila, pretože teraz existoval spôsob, ako si posielať správy rovnako ako pošta. Dôležité a súkromné hlinené tabuľky boli potiahnuté ďalšou vrstvou hliny, aby ich nikto iný neprečítal. Tento spôsob komunikácie sa používal viac ako 3 000 rokov v pätnástich rôznych jazykoch[3]. Sumeri, Babylončania a Eblaiti mali svoje vlastné knižnice hlinených tabuliek.
Proto- písmo
[upraviť | upraviť zdroj]Tabuľky z Tărtărie, podunajskej civilizácie, môžu byť ešte staršie, pretože boli datované nepriamou metódou (kosti nájdené v blízkosti tabuľky boli datované uhlíkovou metódou) do obdobia pred 4000 rokmi pred Kr. a možno pochádzajú až z obdobia 5500 rokov pred Kr., ale ich interpretácia zostáva sporná, pretože tabuľky boli vypálené v peci a vlastnosti uhlíka sa zmenili.[4]
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Guisepi, Robert Anthony; F. Roy Willis (2003). Ancient Sumeria. International World History Project. Robert A. Guisepi. Archivované 17. 12. 2017.
- ↑ Thickett, David; Odlyha, Marianne; Ling, Denise (2002). An Improved Firing Treatment for Cuneiform Tablets. Studies in Conservation. 47 (1): 1–11. doi:10.2307/1506830. JSTOR 1506830.
- ↑ a b Cuneiform – Sumerian tablets and the world's oldest writing. factanddetails.com.
- ↑ Ioana Crişan; Marco Merlini. Signs on Tartaria Tablets found in the Romanian folkloric art. Prehistory Knowledge. The Global Prehistory Consortium, Euro Innovanet. Prevzaté 5. 11. 2010.
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Hlinená tabuľka
Zdroj
[upraviť | upraviť zdroj]Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Clay tablet na anglickej Wikipédii.