Placebo (medicína)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Cebocap.jpg/220px-Cebocap.jpg)
Placebo alebo placebo efekt (lat. placeo = páčiť sa) je zámerne neúčinné liečivo. Používa sa pri testovaní účinnosti liekov, keď sa jednej skupine pacientov podáva účinné liečivo a druhej neúčinné. Porovnaním týchto skupín sa zisťuje, či je liek účinný.[1] Placebo vzhľadom a chuťou pripomína normálny liek (verum). Pri placebo efekte sa objavujú pozitívne účinky. Opakom placeba je nocebo (nocebo efekt) pri ktorom sa pozorujú negatívne účinky – nežiaduce.[1]
Často dochádza k placebo efektu, keď sa pacient, ktorému sa podáva placebo, vylieči, pretože verí, že mu podávajú účinný liek a organizmus zmobilizuje vlastné rezervy. Toto je niekedy využívané v psychiatrii, keď veľká časť choroby je psychogénna. Výskumom bolo dokázané, že čím väčšia je tableta, tým lepšie placebo pôsobí, a taktiež čím je tableta farebnejšia.[chýba zdroj] Výskum farieb preukázal aj ich ďalšie účinky, napríklad, červené a žlté placebá boli pacientami klasifikované ako stimulanty a modré ako sedatíva.[2]
Placebo účinkuje aj v prípade ak pacienti vedia, že je im podávané.[3]
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ a b Slovník farmaceutických pojmov [online]. sukl.sk, [cit. 2024-08-25]. Dostupné online.
- ↑ Jacobs, K. W., & Nordan, F. M. (1979). Classification of Placebo Drugs: Effect of Color. Perceptual and Motor Skills, 49(2), 367-372. https://doi.org/10.2466/pms.1979.49.2.367
- ↑ Darwin A. Guevarra, Christopher T. Webster, Jade N. Moros, Ethan Kross, Jason S. Moser. Remotely administered non‐deceptive placebos reduce COVID‐related stress, anxiety, and depression. Applied Psychology: Health and Well-Being, 2024; DOI: 10.1111/aphw.12583