Ruda
![Symbol rozcestia](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/Banded_Iron_Formation_Barberton.jpg/220px-Banded_Iron_Formation_Barberton.jpg)
Ruda je nerastná surovina – minerál alebo hornina, obsahujúca ekonomicky významný podiel chemických prvkov, väčšinou kovov, dosiahnuteľných hlavne priemyselnou ťažbou. Ruda sa ťaží (doluje) a ďalej upravuje tak, aby sa z nej získala žiadaná surovina. Z hľadiska slovenskej legislatívy ide väčšinou o vyhradené suroviny[1].
Výsledkom procesu úprav je kov a jalovina (alebo hlušina), teda hornina ochudobnená o žiadaný kov, prípadne aj ďalšie substancie. Väčšina rúd sa vyznačuje zvýšenou hmotnosťou a kovovým vzhľadom, preto sa za ne niekedy označujú aj suroviny podobných vlastností, z ktorých sa nezískavajú kovy, ale niektoré nekovové prvky (napr. pyrit – FeS2, ktorý síce obsahuje železo ale používa skôr na získavanie síry).
V anglickej alebo ruskej terminológii sú za rudy považované všetky prírodné suroviny, ktoré sa nevyužívajú v prírodnom stave a je potrebná ich technologická úprava[2].
Ruda môže obsahovať chemicky rozpustenú látku (vo forme solí; napr. železná ruda, hliníková ruda bauxit) alebo už pevnú formu žiadanej látky – minerálu (napr. zlato vo forme nuggetov, diamanty). Rozlišujú sa rudy čiernych, farebných a drahých kovov. Rudné minerály sú tvorené väčšinou chemickými zlúčeninami (ako oxidy, sulfidy, silikáty, halogenidy, hydroxidy, uhličitany, fosforečnany a pod.), alebo sa vyskytujú v rýdzej forme.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Chromite-pas-63a.jpg/220px-Chromite-pas-63a.jpg)
Pojmom ruda sa teda označujú horniny (minerály) s určitým množstvom žiadanej suroviny. Ložisko rudy môže obsahovať taký rozsah mineralizácie, ktorý dnes nemusí byť využiteľný (ekonomicky, technologicky). Táto situácia sa však v závislosti na cene suroviny, jej dostupnosti, potrebe a pod. môže zmeniť, a už vyťažené ložiská sa môžu znovu otvoriť, resp. ochudobnená hornina (hlušina) znovu prepracovať.
Najznámejšie rudy
[upraviť | upraviť zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/UraniumUSGOV.jpg/220px-UraniumUSGOV.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Acanthite-221200.jpg/220px-Acanthite-221200.jpg)
- Argentit: Ag2S strieborná ruda
- Baryt: BaSO4
- Bauxit Al2O3 hliníková ruda
- Beryl: Be3Al2 (SiO3)6
- Bornit: Cu5FeS4
- Kasiterit: SnO2 cínová ruda
- Chalkopyrit: CuFeS2 (meď, síra)
- Chromit: (Fe, Mg)Cr2O4 chróm, železo
- Cinabarit: HgS ruda ortuťová ruda
- Kobaltit: (Co, Fe) AsS
- Columbit-Tantalit: (Fe, Mn)(Nb, Ta)2O6
- Galenit: PbS olovo
- Zlato: Au, obvykle asociované s kremeňom
- Hematit: Fe2O3 železo
- Ilmenit: FeTiO3
- Magnetit: Fe3O4 železo
- Molybdenit: MoS2
- Pentlandit:(Fe, Ni)9S8
- Pyroluzit:MnO2
- Scheelit: CaWO4
- Siderit: ocieľok FeCO3
- Sfalerit: ZnS
- Uraninit: UO2 surovina kovového uránu
- Volframit: (Fe, Mn)WO4 volfrám
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Banský zákon - Zákon č. 44/1988 Zb. o ochrane a využití nerastného bohatstva [online]. vyvlastnenie.sk, [cit. 2009-04-21]. Dostupné online.
- ↑ Encyklopédia Slovenska. 1. vyd. Zväzok V. R – Š. Bratislava : Veda, 1981. 792 s. S. 173.
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému ruda.