Srednjerusko višavje
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0_%D0%9A%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8B%D0%B9_%D0%BB%D0%BE%D0%B3.jpg/400px-%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0_%D0%9A%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8B%D0%B9_%D0%BB%D0%BE%D0%B3.jpg)
Srednjerusko višavje (tudi Srednje višavje in Vzhodnoevropsko višavje) je višavsko območje vzhodnoevropskega nižavja in je planota s povprečno višino 230–250 m. Najvišji vrh je izmerjen na 293 m. Jugovzhodni del višavja je znan kot Kalaško višavje. Osrednje višavje je zgrajen iz predkambrijskih sedimentov kristalinskega Voroneškega masiva.
Lega
[uredi | uredi kodo]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d0/Lagekarte_Mittelrussische_Platte.png/220px-Lagekarte_Mittelrussische_Platte.png)
Obsega približno 480.000 km² v srednji in južni Evropski Rusiji severovzhodno od Ukrajine[1], ki sega od reke Oke do reke Donec. Višavje se razprostira po številnih regijah v Ukrajini in evropskem delu Ruske federacije. Za severno in severozahodno mejo velja, da sta reka Oka in zamišljena črta Kaluga-Rjazan. Jugovzhodno proti reki Donec se višavje spremeni v Donjecko nižavje. Na vzhodu je naravna meja opredeljena z Oka-Donskim nižavjem, na zahodu pa Dneprsko nižavje. Večina višavja leži znotraj meja Rusije, od tod tudi njegovo ime.
Regije
[uredi | uredi kodo]- Sumska oblast
- Harkovska oblast
- Luganska oblast
- Kurska oblast
- Belgorodska oblast
- Brjanska oblast
- Voroneška oblast
- Rostovska oblast
- Orjolska oblast
Tektonika
[uredi | uredi kodo]Masiv Voronež je del vzhodnoevropskega kratona in se proti jugu spušča proti Dneper-Donecu skozi depresijo, ki skupaj s Pripjatskim nižavjem tvori Pripjatsko-Dnepersko-Donecki aulakogen. Večji del Voroneškega masiva je pokrit s tankimi plastmi sedimentov devonskega, jurskega, krednega in paleogenskega obdobja. Na jugovzhodu vzdolž reke Don med mestoma Bogučar in Pavlovsk (oba v Voroneški oblasti) pridejo na površje kristalinske plasti. Na vseh straneh višavja se predkambrijska nahajališča spuščajo daleč pod sedimentne plasti. Manjši del višavja na severozahodu je bilo med poledenitvijo prekrit z ledenikom. Danes je skoraj vse višavje pokrito s puhlico in puhlično ilovico.
Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ »Central Russian Upland«. Encyclopædia Britannica. Pridobljeno 17. januarja 2013.
Zunanje povezave
[uredi | uredi kodo]- Central Upland v Encyclopedia Ukraine.