Хистологија
Хистологија је биолошка дисциплина која проучава ткива. Савремена хистолошка методологија се заснива на коришћењу микроскопа. Неформални назив хистологије је и микроскопска анатомија. Хистопатологија проучава оболела ткива, и веома је важан део дисциплине која се зове анатомска патологија, помоћу које се може јасно успоставити дијагноза оболелом ткиву.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/Srdcov%C3%A1_svalovina%2C_Myocardium_%2C_Cardiac_muscle.jpg/350px-Srdcov%C3%A1_svalovina%2C_Myocardium_%2C_Cardiac_muscle.jpg)
Хистолошка анализа почиње са операцијом, биопсијом или аутопсијом. Добијена ткива се затим ставе на стакла и фиксирају како би се спречило изумирање узорка. Један од најчешћих начина одржавања узорка је помоћу формалина (10% раствор формалдехида у води). Узорци се затим сперу са веома концентрованим етанолом, како би се узорак дехидрирао, и затим се очисти хемикалијама као што су хлороформ или ксилен. Током овог целог процеса, који траје од 12 до 16 часова, узорак ткива ће бити у таквом физичким стању да је могуће распознати симптоме оболелог ткива. Да би ткиво са свим својим ћелијама и органелама у ћелијама било видљиво, неопходно је обојити ткиво одређеним агенсима који се надовежу на органеле на основу наелектрисаности.
Почетак хистологије
[уреди | уреди извор]У 19-том веку, хистологија је већ постојала као самостална наука. 1906. године Нобелова награда за Физиологију и Медицину је додељена двојици хистолога, Камило Голџију (по коме органела Голџијев апарат носи име) и Сантијагу Рамону и Кахалу (по коме су назване нуклеарне органеле Кахалова тела). Они су успели да интерпретирају неуронске структуре захваљујући узорцима ткива који су добили.
Класификација ткива
[уреди | уреди извор]Постоје четири основне врсте ткива: мишићно ткиво, нервно ткиво, везивно ткиво и епително ткиво. Сва ткива су подврсте ових типова ткива и припадају једном од њих. Примера ради, црвена крвна зрнца се класификују као везивно ткиво с обзиром да потичу из коштане сржи.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/1/13/Redbloodcells.jpg)
- Епителиум је ткиво које се налази на површини органа и штити органе као што су жлезде, танко и дебело црево, кожа, јетра, плућа, бубрези.
- Ендотелиум је ткиво које обавија и штити лимфни систем, као и вене и артерије.
- Мезотелиум се налази перикардијалном простору (срчане преткоморе)
- Мезенхим је ткиво које попуњава простор између самих органа, типа простор између мишића и костију, хрскавице, лигамената.
- Крв је ткиво које се састоји од црвених и белих ћелија.
- Неурони су ткива које формирају мозак, кичмену мождину.
- Плацента је ткиво које је специјализовано за довод хране од мајке ка фетусу.
- Неспецијализоване ћелије (на енглеском језику stem cells, посрбљено стем ћелије) су такве ћелије које на почетку развоја могу да формирају било које од горенаведених врста ткива.
Сродне науке
[уреди | уреди извор]- Цитологија је наука која проучава ћелије, њихове особине, функције и ћелијску деобу.
- Анатомија је наука која проучава унутрашњу грађу организама, видљиву без помагала типа микроскопа.
- Морфологија је наука која проучава организме у целости, као и њихове облике и величине.
Литература
[уреди | уреди извор]- Merck Source (2002). Дортландов Медицински Речник., Приступљено 26. 01. 2005.
- Штедманов Медицински Речник (2005). Stedman's Online Medical Dictionary., Приступљено 26. 01. 2005.
- Микробиологија, Prescott et al. (2003)