Fang (språk)
Utseende
Fang | |
Fang | |
Talas i | Kamerun, Kongo-Brazzaville, Ekvatorialguinea, Gabon, São Tomé och Príncipe |
---|---|
Region | Västafrika |
Antal talare | 1 miljon |
Språkfamilj | Niger-Konganska |
Latinska alfabetet | |
Språkkoder | |
ISO 639‐1 | ingen |
ISO 639‐2 | fan |
ISO 639‐3 | fan |
![]() Regioner där fang talas i. |
Fang är ett niger-kongospråk som talas av cirka en miljon personer, främst tillhörande fangfolket, i Ekvatorialguinea och Gabon. Fang är det största språket i Ekvatorialguinea, men det har inte officiell status vare sig där eller i Gabon.
Språket är livskraftigt och dess närmaste släktspråk är bland annat bebele och bulu.[1]
Fonologi
[redigera | redigera wikitext]Konsonanter
[redigera | redigera wikitext]Bilabial | Labio- | Dental | Alveolar | Palato- | Palatal | Velar | Labio- | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Klusil | p | b | t | d | k | g | kp | gb | ||||
Prenasaliserad
klusil |
mb | nt | nd | ŋk | ŋg | ŋkp | ||||
Aspirerad | kʰ | gʰ | |||||||
Nasal | m | n | ɲ | ŋ | ŋm | |||
Frikativ | f | v | s | z | ʃ | ʒ | |||||
Prenasaliserad
frikativ |
mf | |||||||
Affrikat | ts | dz | ʧ | ʤ | |||||
Prenasaliserad
affrikat |
nts | nʧ | nʤ | ||||||
Liquid | l | |||||||
Approximant | j | w |
Källa:[2]
Vokaler
[redigera | redigera wikitext]Främre | Central | Bakre | |
---|---|---|---|
Sluten | i | ɨ | u |
Halvsluten | ɪ | ʊ | |
Mellansluten | e | o | |
Mellanvokal | ə | ||
Mellanöppen | ɛ | ɔ | |
Öppen | a |
Källa:[2]
Källor
[redigera | redigera wikitext]- ^ ”Glottolog 4.2.1 - Fang (Equatorial Guinea)”. glottolog.org. https://glottolog.org/resource/languoid/id/fang1246. Läst 14 juli 2020.
- ^ [a b] Mve, J. P. (2013). Aspects of the phonology of Fáŋ. University of Yaoundé. sid. 26–30. https://www.acsu.buffalo.edu/~jcgood/Mve-2013-Fang.pdf. Läst 15 juli 2020