Конья
Конья тур. Konya | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
| ||||
Основні дані | ||||
37°52′21″ пн. ш. 32°29′31″ сх. д. / 37.87276944447221894° пн. ш. 32.49213888891666357° сх. д.Координати: 37°52′21″ пн. ш. 32°29′31″ сх. д. / 37.87276944447221894° пн. ш. 32.49213888891666357° сх. д. | ||||
Країна |
![]() | |||
Регіон | Центральна Анатолія | |||
Столиця для | Румський султанат і Конья | |||
Засновано | 700 до н. е. | |||
Площа | 41 001 км² | |||
Населення | 2 232 374 осіб (2019)[1] | |||
Висота НРМ | 1016 м | |||
Міста-побратими | Хой, Кум, Гянджа, Мултан, Окаяма, Сана, Сараєво, Сілгет, Тебриз, Тетово, Верона, Сіань, Баку, Гедареф, Тулькарм | |||
Телефонний код | (90) 332 | |||
Часовий пояс | UTC+3 | |||
GeoNames | 306571 | |||
OSM | ↑223133 ·R (Конья, Конья) | |||
Поштові індекси | 42xxx | |||
Міська влада | ||||
Мер міста | Tahir Akyürek | |||
Вебсайт |
www.konya.bel.tr www.konya.gov.tr | |||
Мапа | ||||
![]() | ||||
| ||||
| ||||
![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Konya_districts.png/300px-Konya_districts.png)
Ко́нья (тур. Konya, османськ. قونیه; , також Іко́нія, Іко́ніум, грец. Ἰκόνιον) — місто в Туреччині в центральній частині Анатолії. Центр однойменної провінції Конья.
Місто відоме своєю історією, має велику культурну та релігійну цінність.
Місце було заселене дуже давно. При розкопках за 50 км на південь від міста знайдено поселення Чатал-Гуюк, історія якого тягнеться від 7500 до н. е.
Під назвою Куванна місто входило в Хеттське царство близько 4000 років тому, так само називалося і в Фригії.
У грецьких документах місто фігурує як Іконіон. У Біблії Іконіон згадується в Діяннях святих апостолів, з містом пов'язані подорожі апостола Павла. У перекладах Біблії українською місто згадується як Іконія (Дії 14:1). Вважається батьківщиною св. Параскеви Іконійської (П'ятниці) з III ст. Також тут народилася Текла Іконійська (II ст).
За часів римського імператора Клавдія місто було передано ветеранам та отримало назву «Клавдіконіум».
Місто належало римській провінції Лікаонії, у грецькі часи місто належало Фригії. Археологічні розкопки в центрі міста (Аладін-тепе) привели до знахідок фригійських виробів приблизно 25 р. н. е., а також предметів, характерних для сусідніх провінцій Галатії, Каппадокії, Пісидії та Памфілії.
Як видно з імператорських монет, Іконіум мав право римської колонії. Іконіум особливо часто згадується в епоху хрестових походів.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/Rumi_museum.jpg/350px-Rumi_museum.jpg)
Цей район у 1070-х роках зайняли сельджуки, Конья в період приблизно 1150—1300 років стала столицею великої імперії, що включала Іран та Ірак. Могутність сельджуцької держави поступово послаблювалась, у той час коли Іконіум був столицею, держава називалась Іконійський султанат, а назва Конья з'явилась через кілька століть. Тоді Конья була активним центром як османської, так і перської культури.
У сельджуцький період тут жив знаменитий поет та математик Омар Хаям (1048–1131). У XIII столітті тут жив Мевляна Джалаледдін Румі. У 1244 році він зустрів Шемса Тебрізі й утворив з ним суфійський орден Мевлеві. Румі помер 17 вересня 1273 року, його мавзолей досі вважається святим місцем та паломники постійно відвідують Конью, на свята дервіші влаштовують у його могили ритуал Сема.
Після монгольського завоювання Конья залишалася центром суфізму, по всьому сході організовувались ордена дервішів, подібні до Мевлеві.
В османські часи Конья була також центром дервішів та святим містом, куди сходились численні паломники.
21 грудня 1832 р. тут відбулася вирішальна битва між єгиптянами Ібрагіма-паші та османською армією великого візира Решида. Незважаючи на значну перевагу сил османів, вони зазнали повної поразки і сам Решид був тяжко поранений та потрапив у полон.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Konya-Selcuk-University-library.jpg/220px-Konya-Selcuk-University-library.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Konya-Selcuk-University-Medicine-Faculty.jpg/220px-Konya-Selcuk-University-Medicine-Faculty.jpg)
У 1925 році Ататюрк вирішив, що дервіші заважають модернізації країни, та прийняв укази, по яким діяльність суфійських орденів заборонялась чи різко обмежувалась. Суфійські монастирі були переобладнані в музеї. Мавзолей Румі був також перетворений на музей у 1927 році.
- Центр міста — унікальна сельджуцька архітектура
- Музей Мевляни — комплекс зі склепом Румі.
- Мечеть Селімійе, яку заснував султан Селім II в XVI столітті
- Музей Коюноглу — історичний та краєзнавчий
- Мечеть Алаєттина сельджуцького часу, XIII століття
- Медресе Бюйюк Каратай, нині музей
- Медресе Індже Мінаре, зараз музей прикладного мистецтва по дереву та каменю
- Археологічний музей
- Етнографічний музей
- Мечеть Шемса Тебрізі та його могила
- Мечеть Азізіє
- Мечеть Іплікчі — найстаріша сельджуцька мечеть, побудована в 1202 році
- Мечеть Шерефеттина, або мечеть Мевляни — османська мечеть, побудована в 1636 році
- Мечеть Хаджі Хасана
У середині грудня щорічно проводяться фестивалі дервішів, що супроводжувалися танцями. Фестивалі носять більш світський, ніж релігійний характер.
- Параскева Іконійська П'ятниця (3-тє століття) — християнська свята та великомучениця.
- Амфілохій Іконійський (близько 340 року, Кесарія Каппадокійська — після 394 року) — єпископ Іконії.
- Сосипатр (апостол від 70) — перший єпископ Іконії.
- Тертій — другий єпископ Іконії, переписував Послання до римлян.
- W. M. Ramsay, Historical Geography of Asia Minor (1890); (англ.)
- St Paul the Traveller (1895);
- G. Le Strange, Lands of the E. Caliphate (1905);
- Данило Туптало, Житія святих (1711)
- Pictures of the city, amongst them the Mevlana Muzesi and several Seljuk buildings [Архівовано 26 липня 2008 у Wayback Machine.]
- Catholic Encyclopedia entry [Архівовано 6 липня 2008 у Wayback Machine.]
- Konya Weather Forecast Information
- All About Turkey [Архівовано 9 травня 2008 у Wayback Machine.]
- Sacred Sites [Архівовано 1 червня 2008 у Wayback Machine.]
№ | Назва | Провінція | Населення | № | Назва | Провінція | Населення | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Стамбул ![]() Анкара |
1 | Стамбул | Стамбул | 15 655 924 | 11 | Мерсін | Мерсін | 1 938 389 | ![]() Ізмір ![]() Бурса |
2 | Анкара | Анкара | 5 803 482 | 12 | Діярбакир | Діярбакир | 1 818 133 | ||
3 | Ізмір | Ізмір | 4 479 525 | 13 | Хатай | Хатай | 1 544 640 | ||
4 | Бурса | Бурса | 3 214 571 | 14 | Маніса | Маніса | 1 475 716 | ||
5 | Анталія | Анталія | 2 696 249 | 15 | Кайсері | Кайсері | 1 445 683 | ||
6 | Конья | Конья | 2 320 241 | 16 | Самсун | Самсун | 1 377 546 | ||
7 | Адана | Адана | 2 270 298 | 17 | Баликесір | Баликесір | 1 273 519 | ||
8 | Шанлиурфа | Шанлиурфа | 2 213 964 | 18 | Текірдаг | Текірдаг | 1 167 059 | ||
9 | Ґазіантеп | Ґазіантеп | 2 164 134 | 19 | Айдин | Айдин | 1 161 702 | ||
10 | Коджаелі | Коджаелі | 2 102 907 | 20 | Ван | Ван | 1 127 612 |
![]() |
Це незавершена стаття про місто. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |