Neuen Sachlichkeit & Frankfurt - Compressed
Neuen Sachlichkeit & Frankfurt - Compressed
Neues Bauen
Das Neue Frankfurt
CIAM
Eric Mumford, The CIAM Discourse on Urbanism 1928-1960, MIT Press, 2002
Philippe Panerai, Jean Castex & Jean-Charles Depaule, Urban Forms The Death And Life Of The Urban Block, Architectural
Press, 2004
Daniel Weiss, Gregor Harbusch and Bruno Maurer. "CIAM 4 and the "Unanimous" Origins of Modernist Urban Planning" 07
Feb 2015. ArchDaily. Accessed 7 Jan 2020. <https://www.archdaily.com/596081/ciam-4-and-the-unanimous-origins-of-
modernist-urban-planning/> ISSN 0719-8884
… visul arhitecților Mișcării Moderne. [Noul Frankfurt] arată ceea ce se poate realiza
prin controlul dezvoltării, prin industrializarea construcției și în domeniul locuinței
sociale.
15000 locuințe
Un program urban social democrat după o perioadă de mare instabilitate politică și
socială (1919-1921) și o profundă criză monetară (1922-1924)
Iunie 1922 1$=317 Mărci
Decembrie 1922 1$=8000 Mărci
Iunie 1923 1$=100000 Mărci
Noiembrie 1923 1$=4,200,000,000,000 Mărci
Frankfurt 1925–1930
… the dream of the architects of the Modern Movement. It showed what could be
achieved with control over development, industrialized construction and social housing.
15000 dwellings
a social democratic urban program after a period of great social and political unrest
(1919-1921) and one of monetary crisis (1922-1924)
At the beginning of June 1922, the dollar equalled 317 marks, in December 8,000, in June 1923
100,000, at the beginning of September 1923 100,000, in November 4,200 milliards.
Ernst May
1886 – 1970
Ernst May, Stadtbaurat
— achiziția de terenuri;
— proiectarea detaliilor: planurile principalelor cartiere [Siedlungen] au fost opera
unor grupuri de arhitecți angajați de municipalitate, uneori asociați și cu arhitecți din
practica independentă;
— construcție: municipalitatea a fondat fabrici pentru realizarea de elemente
prefabricate și a derulat experimente cu materiale, precum betonul ușor;
— finanțarea construcțiilor;
— managementul implementării: asistență tehnică și control al calității pentru
cartierele realizate de companii private / management direct al proiectelor dezvoltate
prin cooperative municipale;
— informarea publicului: May a fondat o revistă — Das neue Frankfurt — care
prezenta cu regularitate proiectele și realizările, dar și experimentele arhitecturii
moderne din alte orașe din Germania sau din lume, dedicând un amplu spațiu editorial
culturii internaționale...
Ernst May, Stadtbaurat
— land acquisition;
— planning of details: the plans of the main Siedlungen were the work of groups of
municipal architects, who were sometimes associated with independent architects;
— construction: the municipality established factories for prefabrication and
carried out experiments with materials such as lightweight concrete;
— financing of construction;
— management of implementation: technical assistance and quality control for the
Siedlungen that were built by private companies and direct management of projects for
municipal cooperatives;
— information for the public: as in Breslau, but on a larger scale, May founded
a magazine, Das neue Frankfurt, which regularly presented the projects and the
realizations in Frankfurt, but also the experiments in modern architecture of other
German and foreign cities and devoted much space to international culture…
Siedlungen Römerstadt, Praunheim, Westhausen …
Zonele verzi — alcătuite din arii rurale, grădini, păduri și parcuri publice — erau un
mijloc de a structura o aglomerare care ar fi fost prea mare pentru o dezvoltare
continuă, dar a cărei existență nu putea fi negată [pentru că funcționa împreună].
Dezvoltarea discontinuă și inovația tipologică au fost rezultatul acestei logici de
dezvoltare urbană, care derivă din considerarea întregului oraș.
Siedlungen Römerstadt, Praunheim, Westhausen and others
The green zones, made up of rural land, areas of market gardens, forests and public
parks, were for him a means to structure an agglomeration that was too large for
continuous development, but whose existence was not to be denied. Discontinuous
growth and typological innovation were the result of this logic of urban development,
which derived its origins from the whole city.
Praunheim
Westhausen
Housing Development (1926-27) on Bruchfeldstraße in Frankfurt/Main, Germany, by Ernst May
Margarete Schütte-Lihotzky
The Frankfurt Kitchen
Mart Stam, Hellerhof
Basement, ground, and first floor plans, east and west elevations, and sections for a type A housing unit,
Hellerhof Housing Estate, Frankfurt am Main, Germany
© Estate of Mart Stam, CCA
Mart Stam, … Hans Schmidt, … Pierre Chareau, Victor Bourgeois, Ernst May, Gabriel Guévrékian, Hugo Häring, …
Le Corbusier, André Lurçat, Sigfried Giedion, Werner Moser, Pierre Jeanneret, Gerrit Rietveld, Alberto Sartoris
CIAM 1928–1959
1947 Bridgwater
1949 Bergamo – The Athens Charter in Practice
1951 Hoddesdon – The Heart of the City
1953 Aix-en Provence – Habitat
1956 Dubrovnik – Habitat
contents
T r a n s l a t o r ’s F o r e w o r d vii
T r a n s l a t o r ’s I n t r o d u c t i o n xi
Foreword 1
7 . T h e E vo l u t i o n o f D w e l l i n g T y p e s a n d
C o n t e m p o r a r y H o u s i n g R e fo r m 177
O t h e r P u b l i c a t i o n s b y K a r e l Te i g e 405
1 2 3 4
servant’s etc.
room master’s
room
Jean Badovici & Ellen Grey 1928–1929
laundry & Built-in clothes closet in guest room of villa on Cap-Martin-Roquebrune (Côte d’Azur).
lady’s room French Riviera.
drying room
Proletarian abode
(The dwelling of the classes of the subsistence minimum)
– cea de-a doua se intitulează État actuel des villes, critiques et remèdes,
și se împarte în cinci capitole care tratează separat cele patru funcțiuni
urbane, cărora li se adaugă un capitol dedicat patrimoniului istoric al
orașelor. Primele patru capitole sunt alcătuite din câte două grupaje de
articole care corespund criticilor – observations, și respectiv remediilor –
il faut exiger. În mod corespunzător, în această secțiune argumentele
obiective caracteristice observațiilor, alternează cu cele caracteristice
pasajelor prescriptive, cele care codifică propunerile urbanistice ale
autorului;
– articole care fac apel la imagini poetice, fie pentru a critica starea de
fapt a orașelor, fie pentru a descrie imaginea limpede a viitorului ca
promisiune a punerii în aplicare a articolelor. De exemplu, periferiile
sunt deopotrivă simbolul eșecului și al tentativei… o spumă care bate la
ChA este documentul blamat în mod curent pentru diseminarea ideilor
Orașului funcționalist, conducând la aplicații la scară mare și răspândite
ubicuu. Însă eșecul de a prezenta un set de principii care să ghideze
construirea orașelor nu poate fi măsurat corect doar în balanță cu
tentativele urbanismului postbelic de a pune în aplicare articolele ChA.
Dincolo de validarea principiilor ei, ChA trebuie înțeleasă ca încercare
temerară de a crea orașe și de a afirma că, aidoma oricărui artefact uman,
orașele sunt opere realizabile, și, în final, ca aroganță de a le concepe ca
proiect artistic personal.
!