Journalistene og redaksjonene i Schibsteds medier har ingen rolle i produksjonen og publiseringen av dette annonsørinnholdet.
Schibsted Partnerstudio
©2020 Schibsted | Personvernerklæring og informasjonskapsler (cookies)Denne siden er annonsørinnhold produsert av Schibsted Partnerstudio AS. Partnerstudio har ingen tilknytning til mediehusets redaksjoner, men innholdet er i likhet med ordinære annonser underlagt Schibsted-medienes kvalitetskrav og redaktøransvar. Mediehusenes journalister og redaksjoner har ingen rolle i produksjonen og publiseringen av dette innholdet.
Men hvor skadelig er cannabis for en hjerne i utvikling?
Tallene bekymrer Merete Vevelstad. Hun er overlege ved Avdeling for rettsmedisinske fag ved Oslo universitetssykehus, og har 22 års erfaring med rusmiddelfarmakologi. Vevelstad forteller at cannabis? er særlig skadelig i puberteten, og at dagens cannabis er mer skadelig sammensatt enn den var for noen tiår siden.
– Hjernen til en tenåring er under full omkobling, både kjemisk, strukturelt og funksjonelt. Nyere forskning tyder på at hjernen cannabinoid-system er avgjørende for denne hjerneutviklingen. Når man røyker cannabis i puberteten inaktiveres disse hjernecellene, særlig i de delene av hjernen hvor man skal lære belønnings- og mestringsfølelse.
Hun fortsetter:
– Men også i områder hvor du skal lære stressregulering, og hvor hukommelsen og evnen til til målsetninger skal utvikles. Et høyt forbruk av cannabis i puberteten kan gi langvarig svekkelse av kognitive funksjoner som evne til å lære, egenmotivasjon og hverdagsglede.
Hvis du starter med cannabis i ung alder er risikoen for å bli avhengig større. Antallet personer som søker behandling for cannabisavhengighet hadde i 2019 økt med over 40 % siden 2010, ifølge Helsenorge.no.
Lenger ned i artikkelen kan du lese tre påstander ungdom bruker for å legitimere cannabisbruk – og hvordan du kan svare på dem.
Merete Vevelstad
... over en lengre periode kan gjøre at enkelte opplever at de får et generelt lavere energinivå. Noen kan også få problemer med søvnmønsteret.
... er en risikofaktor for utvikling av schizofreni, særlig ved hyppig bruk i ung alder.
Cannabis
... i ung alder øker risikoen for avhengighet.
... kan utløse forbigående psykoser, og man kan få sterke angstreaksjoner og hallusinasjoner.
... kan svekke kognitive funksjoner som hukommelse, konsentrasjonsevne og evne til å lære.
Cannabis er ofte det første ulovlige rusmiddelet folk tester, ifølge Anne Line Bretteville Jensen. Hun er seniorforsker ved FHI, og har jobbet med rusmiddelforskning i over 25 år.
– Cannabis brukes ofte sammen med alkohol. Det er få norske ungdommer som bare bruker cannabis. Som regel har de drukket alkohol først, før de røyker litt, og så fortsetter de kanskje med et par enheter til, sier hun.
Siden 1995 har FHI gjennomført en undersøkelse om cannabis blant 16-åringer. Gjennom ungdommenes svar kan de se at ungdommer i dag tenker at risikoen er mye mindre nå, enn den var i 1995. Det er paradoksalt, for cannabis har egentlig blitt farligere, forteller Bretteville Jensen.
Leidolv Magelssen
Cannabismarkedet og produktene er i sterk endring. Hasj og marihuana har blitt mye sterkere rusmidler enn tidligere fordi innholdet av det rusgivende virkestoffet THC? har økt.
En som ser dette til daglig er Leidolv Magelssen. Han er leder for avsnittet for planter og dopingmidler, kriminalteknisk avdeling ved Kripos.
Kripos statistikk viser at THC-innholdet har blitt tredoblet siden 2010. For ti år siden inneholdt beslaglagt hasj i underkant av 10 % THC. I første halvdel av 2019 meldte Kripos at gjennomsnittet er 31 %.
Politiet er også bekymret over at man aldri vet hva man får i seg ved å innta ulovlige rusmidler, som cannabis.
– Det er ingen av disse rusmidlene som har noe form for kvalitetsstempel. Uansett hva man tar, vil det være bingo. Man vet aldri hva man får i seg.
En annen som advarer mot den høypotente cannabisen er leder i Rustelefonen? , Sturla Kristoffer Naas Johansen. Det at nivået av virkestoffer har blitt tredoblet i løpet av de siste ti årene mener han har blitt underkommunisert. Dette medfører at det er større risiko for skadevirkninger, som for eksempel angst og forvirringstilstander, både under den akutte rusen men også etter lengre tids bruk.
– Vi har sett en økning i den andelen som oppsøker psykiatrien i den samme perioden hvor vi har sett at hasjen har blitt sterkere.
Johansen mener det er lurt å ta en prat med tenåringen din, selv om han eller hun ikke bruker det selv. På denne måten kan tenåringen få avklart eget ståsted, og dermed bli mindre påvirket av andre.
– Slik ting er nå, så er det ganske mange ungdommer som må ta stilling til om cannabis er et rusmiddel de skal teste eller ikke, sier han.
Johansen mener at din tilnærming kan være avgjørende for hvor god samtalen blir.
Sturla Kristoffer Naas Johansen
Han anbefaler ikke at samtalen om rusmidler blir en monolog, men at foreldre heller venter med å uttrykke egne holdninger og først lytter til hva ungdommen har å si. Han mener legalisering kan være et godt tema å ta utgangspunkt i.
– Unge mennesker har gjerne holdninger til legalisering uten å ha egen erfaring med cannabis. Hvis du for eksempel har hørt en debatt om legalisering i nyhetene kan du prøve å få samtalen i gang ved å gjenfortelle det du har hørt. En biltur kan for eksempel være en god setting for en slik samtale, da barn og unge ofte snakker mer fritt når dere gjør noe sammen, og dette dessuten er en situasjon man ikke så lett kan «rømme» fra.
Når samtalen er godt i gang, kan du spørre om tenåringens syn på cannabis og kunnskapen om de negative konsekvensene av cannabis. Uten å rette pekefinger kan du her få ytret dine tanker og holdninger ved å invitere deg selv inn i samtalen med en «Vil du høre hva jeg tenker?».
– En viktig ting å formidle er at en hjerne under utvikling er mer sårbar for påvirkning fra rusmidler enn en voksen hjerne er.
– Noen foreldre har kanskje egen erfaring med cannabis. Hvordan forholder man seg til det?
– Det er opp til deg om tenåringen din trenger å vite det. Hadde det vært meg så ville jeg valgt å være ærlig på det. Enten du synes det var OK eller ikke, så var det nok en grunn til at du sluttet. Fokuser på det.
Han fortsetter:
– Det har skjedd noe med cannabis fra da vi voksne var ungdom, til i dag. Prøv å unngå skremselspropaganda, men få frem de viktige argumentene om skadevirkningene på en saklig måte.
Cannabis er en samlebetegnelse for alle produkter som kan fremstilles fra cannabisplanten:
Marihuana, weed eller grønt, er toppskudd og bladet fra cannabisplanten. Dette blir vanligvis tørket og kvernet opp til en krydderkonsistens, og røyket enten alene eller sammen med tobakk. THC-innholdet i marihuana varierer, men det er stort sett lavere enn i hasj.
Hasj er kvae, en seig væske fra planten, som er presset sammen med andre rester av cannabisplanten til det blir en brun klump. En liten hasjklump smuldres ofte opp og blandes med tobakk før den røykes.
I alle produkter fra cannabis finnes stoffet THC som er det primære rusgivende stoffet.
Den vanligste måten cannabis inntas på, er gjennom røyking. Røyken gir ofte en karakteristisk, søtlig lukt.
Cannabisproduktene kan også inhaleres som damp, spises, tilsettes i ulike matvarer, brus eller vingummi, eller drikkes som te.
Les mer om cannabis på RUSTelefonen.no.
Kilde: Weedensenteret.no
Det finnes flere argumenter ungdommen bruker for å legitimere cannabisbruken, men her gir Johansen deg hjelp til hva du svare på tre av de vanligste.
RUStelefonene er en anonym og offentlig informasjons- og veiledningstjeneste for hele Norge.
Den ble startet opp i 2002, og har ungdom som er i en eksperimentende fase med utprøving av rusmidler, samt pårørende eller andre som er bekymret for andres rusbruk som hovedmålgrupper.
På RUStelefonen arbeider profesjonelle veiledere som gir råd og kvalitetssikret informasjon om rusmidler, rusbruk og rett hjelpetiltak.
Kilde: RUStelefonen.no