Miljenko Jergović
Miljenko Jergović | |
---|---|
Miljenko Jergović, u Grazu 2012. godine | |
Rođenje | |
Veb-sajt | jergovic |
Miljenko Jergović (Sarajevo, 28. maja 1966.), bosanskohercegovački i hrvatski novinar i književnik,[1] romanopisac, scenarista, esejista, pisac priča, dramskih tekstova, pjesama i novinskih članaka. Živi u okolini Zagreba. Član je hrvatskog, a članstvo je na sopstveni zahtjev iz bosanskohercegovačkog P.E.N. centra napustio 19. maja 2020.[2][3] zbog protestnog pisma Udruženja od 9. maja povodom održavanja komemorativne mise[4] povodom Masakra u Bleiburgu 1945. godine.[5]
Biografija
[uredi | uredi izvor]Obrazovanje
[uredi | uredi izvor]Rođen je i odrastao u Sarajevu, gdje je diplomirao filozofiju i sociologiju na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu.
Prva djela
[uredi | uredi izvor]Njegov književnički talent prepoznat je prvom pjesničkom zbirkom Opservatorija Varšava objavljenom 1988. godine, za koju je dobio Goranovu nagradu i Nagradu Mak Dizdar. Kasnije objavljuje još dvije zbirke poezije. Godine 1992. počinje saradnju sa sedmičnikom Nedjeljna Dalmacija u kojem redovito piše kolumne, kao novinar i urednik. 1993. godine seli u Zagreb. Njegova prva, najpoznatija i jedna od uspješnijih zbirki pripovijetki o haotičnoj svakodnevici života u zaraćenoj Bosni i Hercegovini Sarajevski Marlboro, objavljena 1994. godine, osigurava mu međunarodno priznanje. Djelo je nagrađeno Nagradom za mir Ericha-Marie Remarquea i Nagradom Ksaver Šandor Gjalski.
Romani
[uredi | uredi izvor]![]() | Ovaj odlomak potrebno je proširiti. |
Novinarski rad
[uredi | uredi izvor]Jergović je objavljivao svoje radove u Nedjeljnoj Dalmaciji, u kojoj je 1990tih godina imao svoju kolumnu. U sarajevskom časopisu Dani, do 2001. godine piše kolumne pod nazivom Historijska čitanka[6] Kasnije objavljuje u hrvatskom dnevniku Jutarnji list, u kolumni Subotnja matineja, piše članke o aktualnim političkim, socijalnim i sportskim događanjima u Hrvatskoj.[7] Istovremeno objavljuje članke u srbijanskom dnevniku Politika.[8] Pisao je eseje i novinske članke za splitski Feral Tribune, a od 2000. godine za hrvatski tjednik Globus. Redovni je kolumnista portala Radiosarajevo.ba.
Film
[uredi | uredi izvor]U režiji Gorana Rusinovića 2008. godine, po motivima romana Buick Riviera, snimljen je film Buick Riviera. Scenario za film su zajedno napisali Goran Rusinović i Jergović.[9] Film je dobio nekoliko međunarodnih nagrada.
Kritika
[uredi | uredi izvor]Kontroverze
[uredi | uredi izvor]Zbog svog kritičkog pristupa književnosti, kritikovan je od književnih kritičara, novinara, kako zbog svog načina pisanja,[10] preseljenja iz Sarajeva u Zagreb, kritičkom pisanju o hrvatskoj politici, te pisanja za beogradski dnevnik Politiku.[11] Supotpisnik je otvorenoga pisma petorice bosanskohercegovačkih i hrvatskih intelektualaca (Ivo Komšić, Miljenko Jergović, Ivan Lovrenović, Mile Stojić i Ivan Kordić) upućenog iz Sarajeva, 6. januara 1992, predsjedniku Hrvatske Franji Tuđmanu kao "odgovornomu za političko uništenje Bosne i Hercegovine".[12]
P. E. N.
[uredi | uredi izvor]Miljenko Jergović je zajedno sa nekoliko bosanskohercegovačkih književnika bio jedan od suosnivača bosanskohercegovačkog P.E.N. centra u 31. oktobra 1992. godine u Sarajevu.[13][3] Nakon prosvjednog pisma Udruženja objavljenog 9. maja 2020, a povodom održavanja mise u Katedrali Srca Isusova u Sarajevu 16. maja 2020[4], u spomen na žrtve Masakra u Bleiburgu 1945. godine, potpisanog od strane 42 člana[2] sa Ivicom Đikićem, Ivanom Lovrenovićom, Željkom Ivankovićem[14] u otvorenom pismu objavljenom na Lovrenovićevoj veb-stranici[3], izjavio da se ne smatra članom ovog udruženja, a kao jedan od razloga navedeno je tolerisanje nacionalizma i fašizma od sarajevske uprave, kao i bosanskohercegovačkog PEN-a, koja dozvoljava veličanje ustaškog pokreta davanjem imena ulica simpatizerima i pripadnicima ustaškog pokreta.[15][16]
Bibliografija
[uredi | uredi izvor]Jergovićeva djela, prevedena su na italijanski, francuski, njemački, engleski, španski, katalonski, portugalski, švedski, finski, holandski, bugarski, mađarski, makedonski, slovački, litvanski, bjeloruski, poljski, češki i slovenski.[17]
Poezija
[uredi | uredi izvor]- Opservatorija Varšava, zbirka pjesama 1988.
- Uči li noćas neko u ovom gradu japanski?, zbirka pjesama 1992.
- Himmel Comando, 1992.
- Izabrane pjesme Nane Mazutha (pjesme), Cetinje 2011.
Priče
[uredi | uredi izvor]- Sarajevski Marlboro, pripovjetke 1994.
- Karivani, pripovjetke 1995.
- Preko zaleđenog mosta, 1996.
- Naci bonton, 1998.
- Mama Leone, pripovjetke 1999., Zoro Sarajevo ISBN 978-9958-589-43-0
- Sarajevski Marlboro, Karivani i druge priče, pripovjetke 1999. Durieux Zagreb, ISBN 978-953-188-104-9 pogrešan ISBN
- Historijska čitanka, pripovjetke 2000. ISBN 978-953-201-602-4
- Kažeš anđeo, 2000.
- Hauzmajstor Šulc, pripovjetke 2001.
- Rabija i sedam meleka, pripovjetke 2004. ISBN 978-9958-717-11-6
- Historijska čitanka 2, 2004. ISBN 978-953-201-892-9
- Drugi poljubac Gite Danon, odabrane priče 2007. V.B.Z., Zagreb, ISBN 978-953-201-662-8
- Tango bal i druge priče (izabrane priče), Cetinje 2010.
- mačka čovjek pas (priče), Beograd 2012.
Romani
[uredi | uredi izvor]- Buick Riviera, roman 2002. ISBN 978-86-83897-49-0
- Dvori od oraha, roman 2003. ISBN 978-9958-717-64-2
- Inšallah Madona, inšallah, roman 2004. ISBN 978-9958-717-33-8
- Glorija in excelsis, roman 2005, Durieux Zagreb, ISBN 978-953-188-244-6
- Ruta Tannenbaum, roman 2006, Durieux Zagreb, ISBN 978-953-188-237-8
- Freelander, roman 2007. Ajfelov most, Sarajevo/Zagreb ISBN 978-995-857-101-3 pogrešan ISBN
- Srda pjeva, u sumrak, na Duhove, roman; Rende, Beograd 2009. ISBN 978-86-83897-71-1
- Krađa, 2009.
- Volga, Volga, roman 2009. Naklada Ljevak, Zagreb ISBN 978-953-303-086-9
- Roman o Korini (pripovijest), Beograd 2010.
- Otac (roman), Beograd 2010.
- Psi na jezeru (roman), Zagreb 2010.
- Rod (roman), roman 2013, Fraktura Zagreb, ISBN 978-953-266-519-2
- Nezemaljski izraz njegovih ruku, roman 2018, Booka Beograd, ISBN 978-86-80830-00-1
Eseji, kritike, novinski članci
[uredi | uredi izvor]- Žrtve sanjaju veliku ratnu pobjedu, novinske hronike 2006., Durieux Zagreb, ISBN 978-953-188-233-0
- Transantlantic mail, mail prepiska sa Semezdinom Mehmedinovićem 2008-09., V.B.Z., Zagreb, 2009 ISBN 978-953-304-078-3
- Zagrebačke kronike (novinske kronike, kolumne, feljtoni), Beograd 2010.
- Bosna i Hercegovina, budućnost nezavršenog rata (esej, intervju; koautor s Ivanom Lovrenovićem), Zagreb 2010.
- Pamti li svijet Oscara Schmidta'' (projekti, skice, nacrti), Zagreb 2010.
- Muškat, limun i kurkuma (eseji), Zagreb 2011.
- Tušta i tma, (koautor sa Svetislavom Basarom), Beograd 2014.
- Levijeva tkaonica svile, (sitne proze), Zagreb 2014.
- Sarajevo, plan grada (knjiga prva) (proza)
- Drugi krug (koautor sa Svetislavom Basarom), Beograd 2015.
- Autobus za Vavilon, (Knjige, slike i muzika jedne iščezle zemlje), Službeni glasnik, Beograd 2018 ISBN 978-86-519-2155-4
Neobjavljeni radovi
[uredi | uredi izvor]- Wilimowski (roman), neobjavljeni roman; pročitan i emitiran na Trećem programu Radio Beograda od 4. do 21. juna 2012.[17]
Filmovi
[uredi | uredi izvor]![]() | Ovaj odlomak potrebno je proširiti. |
Nagrade
[uredi | uredi izvor]- 1988. Nagrada "Mak Dizdar" za poeziju;
- 1988. Goranova nagrada za poeziju;
- 1990. Nagrada "Veselko Tenžera" za novinarstvo;
- 1994. Nagrada "Ksaver Šandor Gjalski";
- 1995. Posebna mirovna nagrada Erich Maria Remarque grada Osnabrücka;
- 2002. Godišnja nagrada Matice hrvatske za književnost i umjetnost "August Šenoa" za knjigu "Buick Rivera";
- 2003. Talijanska književna nagrada "Premio Grinzane Cavour" za knjigu "Mama Leone";
- 2003. Nagrada Društva pisaca BiH;
- 2007. Bosanskohercegovačka književna nagrada "Meša Selimović";
- 2012. Poljska nagrada Angelus, za poljski prijevod romana Srda pjeva, u sumrak, na Duhove.[18]
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ enciklopedija.hr (25. 11. 2022). "Jergović, Miljenko". enciklopedija.hr (jezik: hrvatski). Pristupljeno 25. 11. 2022.
- ^ a b PEN.
- ^ a b c Lovrenović.
- ^ a b Slobodna Evropa.
- ^ Šoštarić.
- ^ "Članak Deminutiv iz kolumne Historijska čitanka 1998; Online arhiva časopisa Dani". Arhivirano s originala, 28. 10. 2012. Pristupljeno 23. 11. 2012.
- ^ "Članak Tihi portreti tuđih gradova iz kolumne Subotnja matineja 2012; Online arhiva dnevnika Jutarnji list". Arhivirano s originala, 17. 5. 2013. Pristupljeno 23. 11. 2012.
- ^ Članak Hajka na glavnog analitičara iz kolumne Pogledi sa strane 2010; Online arhiva dnevnika Politika.
- ^ Film Buick Riviera na portalu imdb.de (de)
- ^ [https://web.archive.org/web/20111122014926/http://www.e-novine.com/kultura/kultura-tema/50674-Raslo-Zakum-drvo.html Arhivirano 22. 11. 2011. na Wayback Machine Članak Raslo mi je Zakum drvo na portalu e-novine, autora Mirnesa Sokolovića]
- ^ [https://web.archive.org/web/20120106022544/http://www.e-novine.com/stav/37794-Miljenkova-politika.html Arhivirano 6. 1. 2012. na Wayback Machine Članak Miljenkova politika na portalu e-novine, autora Senada Pećanina]
- ^ "Otvoreno pismo dr. Franji Tuđmanu predsjedniku Republike Hrvatske na portalu Ivana Lovrenovića". Arhivirano s originala, 12. 7. 2012. Pristupljeno 29. 3. 2013.
- ^ Oslobođenje.
- ^ Večernji list.
- ^ DW.
- ^ "Miljenko Jergović, KRONIKA JEDNOG PORAZA". ivanlovrenovic.com (jezik: hrvatski). 14. 6. 2020. Pristupljeno 18. 6. 2020.
- ^ a b Autorova službena web stranica
- ^ "Članak Pisac i kolumnist Jutarnjeg dobio jednu od najvažnijih europskih književnih nagrada! u Jutarnjem listu od 20. oktobra 2012". Arhivirano s originala, 6. 11. 2012. Pristupljeno 23. 11. 2012.
Vanjski linkovi
[uredi | uredi izvor]- Službeni sajt
- Miljenko Jergović na IMDb-ju
- Šoštarić, Sanja (20. 5. 2020). "PISMO PROF.DR. SANJE ŠOŠTARIĆ POVODOM OSTAVKI U PEN CENTRU BIH". penbih.ba. Pristupljeno 22. 5. 2020.
- PEN, BIH (9. 5. 2020). "POVODOM DANA POBJEDE NAD FAŠIZMOM: PROTESTNO PISMO PROTIV NAJAVLJENE KOMEMORATIVNE MISE ZA BLEIBURG". penbih.ba. Pristupljeno 22. 5. 2020.
- Sarajevo, Oslobođenje (20. 5. 2020). "Jergović: PEN centar je nijem na bošnjački nacionalizam i fašizam". oslobodjenje.ba. Pristupljeno 22. 5. 2020.
- Zagreb, Večernji list (20. 5. 2020). "Zbog prosvjednog pisma oko mise za Bleiburg Jergović, Đikić i Lovrenović istupili iz P.E.N.-a BiH". vecernji.hr. Pristupljeno 22. 5. 2020.
- Lovrenović, Ivan (19. 5. 2020). "ĐIKIĆ, IVANKOVIĆ, JERGOVIĆ I LOVRENOVIĆ ISTUPILI IZ P.E.N. CENTRA U BOSNI I HERCEGOVINI". ivanlovrenovic.com. Pristupljeno 22. 5. 2020.
- DW (20. 5. 2020). "Protest protiv protestnog pisma". dw.com. Pristupljeno 22. 5. 2020.
- Slobodna Evropa (16. 5. 2020). "Održana misa za žrtve Bleiburga u Sarajevu, protestovali antifašisti". slobodnaevropa.org. Pristupljeno 22. 5. 2020.
- Dobitnici Nagrade Ksaver Šandor Gjalski
- Dobitnici Zlatne arene za scenarij
- Miljenko Jergović
- Rođeni 1966.
- Živi ljudi
- Biografije, Sarajevo
- Hrvatski pisci
- Hrvatski scenaristi
- Bosanskohercegovački pisci
- Bosanskohercegovački scenaristi
- Dobitnici Nagrade "Erich Maria Remarque"
- Dobitnici Nagrade Mak Dizdar
- Dobitnici Nagrade Društva pisaca Bosne i Hercegovine
- Dobitnici Nagrade "Meša Selimović" (BiH)
- Dobitnici Goranove nagrade
- Dobitnici Nagrade Angelus
- Članovi P.E.N. Centra Hrvatske