Alfabet armeni
![]() |
Aquest article o secció no cita les fonts o necessita més referències per a la seva verificabilitat. |
![]() | |
Tipus | alfabet, sistema d'escriptura construït i alfabet bicameral ![]() |
---|---|
Llengües | armeni ![]() |
Creador | Mesrob d'Armènia ![]() |
Creació | dècada del 400 ![]() |
Origen | Armènia ![]() |
Basat en | alfabet grec ![]() |
ISO 15924 | Armn ![]() ![]() |
Direcció del text | d'esquerra a dreta ![]() |
Interval Unicode | U+0530-058F i U+FB13-FB17 ![]() |
Mapa de distribució | |
L'alfabet armeni és un alfabet utilitzat per escriure en armeni des de l'any 405 o 406, quan el creà el monjo Mesrob Maixtots. Des del segle xix, l'armeni clàssic va ser la llengua literària. Des de llavors, l'alfabet armeni és usat per a escriure els dos dialectes moderns en tots els camps (o sigui, no només literàriament): l'armeni oriental i l'armeni occidental.
La paraula armènia per dir "alfabet" és այբուբեն (aibuben), a partir del nom de les dues primeres lletres d'aquest alfabet.
L'alfabet originalment tenia 36 lletres amb formes majúscules i minúscules. Durant l'edat mitjana se'n van afegir dues més fins a les 38, i amb el començament de l'època soviètica es va fer una reforma ortogràfica que va convertir dos dígrafs en lletres de l'alfabet i va eliminar-ne una d'obsoleta, arribant a les 39. Les lletres de l'alfabet armeni s'escriuren horitzontalment, d'esquerra a dreta.
L'alfabet
[modifica]Lletra | Nom | Valor fonètic | Transliteració | Valor numèric | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Ortografia tradicional |
Ortografia reformada |
Pronunciació | Armeni clàssic |
Armeni oriental |
Armeni occidental |
Armeni clàssic (ISO 9985) | ||||
Armeni clàssic |
Armeni oriental |
Armeni occidental | ||||||||
Ա ա | այբ | [aɪb] | [aɪpʰ] | [ɑ] | a | 1 | ||||
Բ բ | բեն | [bɛn] | [pʰɛn] | [b] | [pʰ] | b | 2 | |||
Գ գ | գիմ | [gim] | [kʰim] | [g] | [kʰ] | g | 3 | |||
Դ դ | դա | [dɑ] | [tʰɑ] | [d] | [tʰ] | d | 4 | |||
Ե ե | եչ | [jɛtʃʰ] | [ɛ], en posició inicial [jɛ][1] | e | 5 | |||||
Զ զ | զա | [zɑ] | [z] | z | 6 | |||||
Է է | է | [ɛː] | [ɛ] | [ɛː] | [ɛ] | ē | 7 | |||
Ը ը | ըթ | [ətʰ] | [ə] | ë | 8 | |||||
Թ թ | թո | [tʰo] | [tʰ] | t‘ | 9 | |||||
Ժ ժ | ժէ | ժե | [ʒɛː] | [ʒɛ] | [ʒ] | ž | 10 | |||
Ի ի | ինի | [ini] | [i] | i | 20 | |||||
Լ լ | լիւն | լյուն | [lʏn] | [ljun] | [lʏn] | [l] | l | 30 | ||
Խ խ | խէ | խե | [χɛː] | [χɛ] | [χ] | x | 40 | |||
Ծ ծ | ծա | [tsɑ] | [tsʼɑ] | [dzɑ] | [ts] | [tsʼ] | [dz] | ç | 50 | |
Կ կ | կեն | [kɛn] | [kʼɛn] | [gɛn] | [k] | [kʼ] | [g] | k | 60 | |
Հ հ | հո | [ho] | [h] | h | 70 | |||||
Ձ ձ | ձա | [dzɑ] | [tsʰɑ] | [dz] | [tsʰ] | j | 80 | |||
Ղ ղ | ղատ | [ɫɑt] | [ʁɑtʼ] | [ʁɑd] | [l], o [ɫ] | [ʁ] | ġ | 90 | ||
Ճ ճ | ճէ | ճե | [tʃɛː] | [tʃʼɛ] | [ʤɛ] | [tʃ] | [tʃʼ] | [ʤ] | č̣ | 100 |
Մ մ | մեն | [mɛn] | [m] | m | 200 | |||||
Յ յ | յի | հի | [ji] | [hi] | [j] | [j], [h][2] | y | 300 | ||
Ն ն | նու | [nu] | [n] | n | 400 | |||||
Շ շ | շա | [ʃɑ] | [ʃ] | š | 500 | |||||
Ո ո | ո | [o] | [vo] | [o], en posició inicial [vo][3] | o | 600 | ||||
Չ չ | չա | [tʃʰɑ] | [tʃʰ] | č | 700 | |||||
Պ պ | պէ | պե | [pɛː] | [pʼɛ] | [bɛ] | [p] | [pʼ] | [b] | p | 800 |
Ջ ջ | ջէ | ջե | [ʤɛː] | [ʤɛ] | [tʃʰɛ] | [ʤ] | [tʃʰ] | ǰ | 900 | |
Ռ ռ | ռա | [rɑ] | [ɾɑ] | [r] | [ɾ] | ṙ | 1000 | |||
Ս ս | սէ | սե | [sɛː] | [sɛ] | [s] | s | 2000 | |||
Վ վ | վեւ | վեվ | [vɛv] | [v] | v | 3000 | ||||
Տ տ | տիւն | տյուն | [tʏn] | [tjun] | [dʏn] | [t] | [tʼ] | [d] | t | 4000 |
Ր ր | րէ | րե | [ɹɛː] | [ɾɛ] | [ɹ] | [ɾ][4] | r | 5000 | ||
Ց ց | ցո | [tsʰo] | [tsʰ] | c‘ | 6000 | |||||
Ւ ւ | հիւն | -[5] | [hʏn] | [w] | [v][6] | w | 7000 | |||
Փ փ | փիւր | փյուր | [pʰʏɹ] | [pʰjuɾ] | [pʰʏɾ] | [pʰ] | p‘ | 8000 | ||
Ք ք | քէ | քե | [kʰɛː] | [kʰɛ] | [kʰ] | k‘ | 9000 | |||
Lletres afegides al segle xiii | ||||||||||
Օ օ | օ | [o] | [o] | ò | - | |||||
Ֆ ֆ | ֆէ | ֆե | [fɛː] | [fɛ] | [f] | f | - | |||
Dígrafs convertits en lletres per l'ortografia reformada | ||||||||||
ու | - | ու | - | [u] | - | [u] | u | - | ||
և[7] | - | և | - | [jɛv] | - | [ɛv], en posició inicial [jɛv] | ew | - | ||
Lletra | Ortografia tradicional |
Ortografia reformada |
Armeni clàssic |
Armeni oriental |
Armeni occidental |
Armeni clàssic |
Armeni oriental |
Armeni occidental |
Armeni clàssic (ISO 9985) |
Valor numèric |
Pronunciació | ||||||||||
Nom | Valor fonètic | Transliteració |
Notes
[modifica]- ↑ Excepte en les conjugacions de present del verb ésser. Per exemple: «sóc» եմ [em].
- ↑ Només té el so [h] en ortografia tradicional a principi de paraula o lexema.
- ↑ Excepte als mots «qui» ով [ov] i «aquells» ովքեր [ovkʰer]
- ↑ En alguns dialectes es pronuncia [ɹ] a la manera clàssica.
- ↑ A l'ortografia reformada, la lletra ւ no existeix sinó que és un component de ու.
- ↑ Excepte als dígrafs ու [u] i իւ [ju].
- ↑ Com que և és una lligadura, en majúscules s'escriu separadament Եւ (ortografia clàssica) o Եվ (reformada).
Puntuació
[modifica]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e7/%D4%B1%D5%AE%D5%9F.svg/220px-%D4%B1%D5%AE%D5%9F.svg.png)
Els signes de puntuació per a l'alfabet armeni són els següents:
- [ « » ] Les cometes utilitzades són les baixes. Les cometes altes (") no s'utilitzen mai perquè es poden confondre amb altres signes.
- [ , ] La coma funciona igual que en català.
- [ ՝ ] Per a pauses més llargues que la coma (l'equivalent al punt i coma català) s'empra aquest apòstrof revers.
- [ ․ ] El punt s'utilitza en els casos en què el català empra els dos punts, és a dir, per a introduir una llista o per a introduir una frase que depèn de l'anterior.
- [ ։ ] Els dos punts s'utilitzen per a indicar el final d'oració, és a dir, igual que el punt en català.
- [ ֊ ] Aquest és el signe corresponent al guionet en l'alfabet armeni. Actualment és habitual usar el caràcter llatí (-) amb un aspecte molt semblant.
- [ ՟ ] El signe d'abreviació damunt d'unes lletres indica que estan abreujant una paraula. Actualment ja no s'usa.
- [ ՚ ] Aquest apòstrof s'empra en armeni occidental per a indicar l'elisió d'una vocal, habitualment [ə].
Els signes següents se situen damunt d'una vocal o lleugerament a la seva dreta per a indicar la seva entonació:
- [ ՛ ] Aquest accent indica que una vocal és tònica i marca èmfasi a una paraula.
- [ ՜ ] Aquesta titlla ascendent indica entonació exclamativa, i per tant, s'empra com el signe d'admiració en català però col·locat a la vocal tònica d'una paraula, en comptes del final d'una frase.
- [ ՞ ] Aquest signe indica entonació interrogativa, i per tant, s'empra com l'interrogant en català però col·locat a la vocal tònica d'una paraula en comptes del final d'una frase.
Vegeu també
[modifica]- Calendari armeni
- Numeració armènia
- Ortografia armènia clàssica
- Ortografia armènia reformada
- Transliteració de l'armeni