Alfred Kastler
Alfred Kastler (Guebwiller, França 1902 - Bandol 1984)[1] fou un físic i professor universitari francès guardonat amb el Premi Nobel de Física l'any 1966 per la descoberta i el desenvolupament de mètodes óptics per l'estudi de les ressonàncies hertzianes en els àtoms.[2][3][4][5][6][7]
Biografia
[modifica]Kastler va néixer el 3 de maig de 1902 a Guebwiller (Alsàcia, Imperi Alemany- en aquells moments formava part d'Alemanya però que avui dia forma part de França-) i més tard va anar al Lycée Bartholdi de Colmar, Alsàcia, i a l'École Normale Supérieure de París el 1921. Després dels seus estudis, el 1926 va començar a ensenyar física al Lycée de Mülhausen, i després va ensenyar a la Universitat de Bordeus, on va ser professor universitari fins al 1941. Georges Bruhat li va demanar que tornés a l'École Normale Supérieure, on finalment va obtenir una càtedra el 1952.
Col·laborant amb Jean Brossel, va investigar la mecànica quàntica, la interacció entre la llum i els àtoms i l’espectroscòpia. Kastler, treballant en la combinació de ressonància òptica i ressonància magnètica, va desenvolupar la tècnica del bombament òptic. Aquests treballs van portar a la finalització de la teoria dels làsers i màsers.
Va guanyar el Premi Nobel de Física l'any 1966 «pel descobriment i desenvolupament de mètodes òptics per estudiar les ressonàncies hertzianes en els àtoms».
Va ser president de la junta de l'Institut d'Òptica Teòrica i Aplicada i va ser el primer president de l'organització no governamental (ONG) Action Against Hunger.[8][9][10]
Kastler també va escriure poesia (en alemany). El 1971 va publicar Europa, ma patrie: Deutsche Lieder eines französischen Europäers (és a dir, 'Europa, la meva pàtria: cançons alemanyes d'un europeu francès').
El 1976, Kastler va ser elegit membre de la American Philosophical Society.[11]
El 1978 esdevingué membre estranger de la Reial Acadèmia d'Arts i Ciències dels Països Baixos.[12]
El 1979, Kastler va rebre la medalla Wilhelm Exner.[13]
Kastler morí el 7 de gener de 1984 a la ciutat de Bandol, situada a la regió de Provença-Alps-Costa Blava.
Recerca científica
[modifica]Laboratori Kastler-Brossel
[modifica]Col·laborant amb Jean Brossel[14][15][16] va realitzar investigacions al voltant de la mecànica quàntica,[17][18][19] la interacció entre llum i àtoms i l'espectroscòpia.[20][21][22][23][24][25][26] Treballant amb la combinació de la ressonància òptica i la ressonància magnètica[27][28][29] va desenvolupar la tècnica de bombament òptic.[30][31][32]Aquests treballs van portar a la finalització de la teoria del làser-màser.[33][34][35]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Alfred_Kastler_French_physicist.jpg/260px-Alfred_Kastler_French_physicist.jpg)
El professor Kastler va passar la major part de la seva carrera investigadora a l’École Normale Supérieure, on va començar després de la guerra amb el seu alumne, Jean Brossel, un petit grup de recerca sobre espectroscòpia.[36]
Durant els quaranta anys següents, aquest grup ha format molts joves físics i ha tingut un impacte significatiu en el desenvolupament de la ciència de la Física atòmica a França. El Laboratoire de Spectroscopie hertzienne va passar a dir-se Laboratoire Kastler-Brossel el 1994 i té una part del seu laboratori a la Universitat Pierre i Marie Curie, principalment a l’École Normale Supérieure.
Política global
[modifica]Va ser un dels signants de l'acord de convocatòria d'una convenció per redactar una constitució mundial.[37][38] Com a resultat, per primera vegada en la història de la humanitat, es va convocar una Assemblea Constituent Mundial per redactar i adoptar la Constitució per a la Federació de la Terra.[39]
Mort
[modifica]El professor Kastler va morir el 7 de gener de 1984 a Bandòu, França.[40]
Referències
[modifica]- ↑ Sullivan, Walter «DR. ALFRED KASTLER, 81, NOBEL PRIZE-WINNER, DIES» (en anglès). The New York Times, 08-01-1984. ISSN: 0362-4331.
- ↑ Happer, William Physics Today, 37, 5, Maig 1984, pàg. 101–102. Bibcode: 1984PhT....37e.101H. DOI: 10.1063/1.2916219.
- ↑ «Alfred Nobel – The Man Behind the Nobel Prize».
- ↑ «The Nobel Prize Awarders». web.archive.org, 15. 10. 2008. Arxivat de l'original el 15. 10. 2008. [Consulta: 4. 2. 2019].
- ↑ «The Nobel Prize Award Ceremonies». web.archive.org, 22. 8. 2008. Arxivat de l'original el 22. 08. 2008. [Consulta: 4. 2. 2019].
- ↑ «The Nobel Prize». Nobel Foundation. [Consulta: 4. 2. 2019].
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1966» (en anglès americà). NobelPrize.org. [Consulta: 21. 12. 2018].
- ↑ «About Action Against Hunger Canada | Action Against Hunger» (en anglès canadenc). actioncontrelafaim.ca. [Consulta: 27 juliol 2017].
- ↑ «Mr. Ashwini Kakkar elected chairman of Action Against Hunger's International network».
- ↑ Desjeux, JF; Briend, A; Prudhon, C «Definition and evaluation of therapeutic food for severely malnourished children in situations of humanitarian emergencies». Bull Acad Natl Med, 1998. PMID: 10188315.
- ↑ «APS Member History». search.amphilsoc.org. [Consulta: 25 juliol 2022].
- ↑ «A.H.F. Kastler (1902 - 1984)». Royal Netherlands Academy of Arts and Sciences. [Consulta: 19 juliol 2015].
- ↑ Editor, ÖGV. (2015). Wilhelm Exner Medal. Austrian Trade Association. ÖGV. Austria.
- ↑ Cohen-Tannoudji, Claude «Obituary: Jean Brossel». Physics Today, Desembre 2003, pàg. 81–82. DOI: 10.1063/1.4776720.
- ↑ Laloë, Franck «Obituary: Jean Brossel (1918–2003)». Nature, 20-03-2003, pàg. 274. Bibcode: 2003Natur.422..274L. DOI: 10.1038/422274a. PMID: 12646909.
- ↑ «CNRS – Médailles d'or». Arxivat de l'original el 2011-01-20. [Consulta: 30 juliol 2014].
- ↑ Feynman, Richard; Leighton, Robert; Sands, Matthew. The Feynman Lectures on Physics. 3. California Institute of Technology, 1964. ISBN 978-0201500646.
- ↑ Jaeger, Gregg «What in the (quantum) world is macroscopic?». American Journal of Physics, September 2014, pàg. 896–905. Bibcode: 2014AmJPh..82..896J. DOI: 10.1119/1.4878358.
- ↑ Born, M. «Zur Quantenmechanik der Stoßvorgänge». Zeitschrift für Physik, 1926, pàg. 863–867. Bibcode: 1926ZPhy...37..863B. DOI: 10.1007/BF01397477.
- ↑ Duckett, Simon; Gilbert, Bruce. Oxford Science Publications. Foundations of Spectroscopy, 2000. ISBN 978-0198503354.
- ↑ Yale University Press, ed., ISBN 9780300228120, OCLC 1039140043, doi:10.12987/9780300228120, <https://www.degruyter.com/document/doi/10.12987/9780300228120/html> Google Books
- ↑ G.P. Putnam's Sons. The Oxford American College Dictionary, 2002. ISBN 9780399144158. OCLC 48965005.
- ↑ Fox, A.G.; Li, T. «Resonant modes in a maser interferometer». Bell Syst. Tech. J., 1961, pàg. 453–488. DOI: 10.1002/j.1538-7305.1961.tb01625.x.
- ↑ Lotsch, H.K.V. «The Fabry-Perot resonator Part I». Optik, 1968, pàg. 65–75.
- ↑ Lotsch, H.K.V. «The Fabry-Perot resonator Part II». Optik, 1969, pàg. 328–345.
- ↑ Lotsch, H.K.V. «The Fabry-Perot resonator. Part III». Optik, 1969, pàg. 555–574.
- ↑ Lotsch, H.K.V. «The Fabry-Perot resonator. Part IV». Optik, 1969, pàg. 130–145.
- ↑ Lotsch, H.K.V. «The Fabry-Perot resonator Part V». Optik, 1969, pàg. 622–623.
- ↑ Filler, Aaron «The History, Development and Impact of Computed Imaging in Neurological Diagnosis and Neurosurgery: CT, MRI, and DTI». Nature Precedings, 2009. DOI: 10.1038/npre.2009.3267.5.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1952». NobelPrize.org.
- ↑ Taylor, Nick. Simon & Schuster. LASER: The inventor, the Nobel laureate, and the thirty-year patent war, 2000. ISBN 0-684-83515-0. Page 56.
- ↑ Demtroder, W. Springer. Laser Spectroscopy: Basic Concepts and Instrumentation, 1998.
- ↑ «Lamp 4462» (gif). sintecoptronics.com. [Consulta: 27 desembre 2018].
«Lamp 5028» (gif). sintecoptronics.com. [Consulta: 27 desembre 2018]. - ↑ Townes, Charles H. «Production of coherent radiation by atoms and molecules - Nobel Lecture» p. 63. The Nobel Prize, 11-12-1964. Arxivat de l'original el 2020-08-27. [Consulta: 27 agost 2020].
- ↑ Mario Bertolotti. CRC Press. The History of the Laser, 2004, p. 180. ISBN 978-1420033403.
- ↑ Bartusiak, Marcia. Yale University Press. Einstein's Unfinished Symphony: The Story of a Gamble, Two Black Holes, and a New Age of Astronomy (en anglès), 2017-06-27. DOI 10.12987/9780300228120. ISBN 9780300228120. OCLC 1039140043 [Consulta: 22 maig 2023]. Google Books
- ↑ «Letters from Thane Read asking Helen Keller to sign the World Constitution for world peace. 1961». Helen Keller Archive. American Foundation for the Blind. [Consulta: 1r juliol 2023].
- ↑ «Letter from World Constitution Coordinating Committee to Helen, enclosing current materials». Helen Keller Archive. American Foundation for the Blind. [Consulta: 3 juliol 2023].
- ↑ «Preparing earth constitution | Global Strategies & Solutions | The Encyclopedia of World Problems». The Encyclopedia of World Problems | Union of International Associations (UIA). [Consulta: 15 juliol 2023].
- ↑ «Dr. Alfred Kastler, 81, Nobel Prize-Winner, Dies». , 08-01-1984 [Consulta: 6 novembre 2010].
Bibliografia
[modifica]- Nobelstiftelsen. Elsevier Publishing Company. Nobel Lectures, Physics 1963–1970, 1972. ISBN 0-444-40993-9.
- Kastler A «Optical Methods for Studying Hertzian Resonances». Science, Octubrer 1967, pàg. 214–221. Bibcode: 1967Sci...158..214K. DOI: 10.1126/science.158.3798.214. PMID: 17839496.
- Kastler A «Applications of polarimetry to infra-red and micro-wave spectroscopy». Nature, July 1950, pàg. 113. Bibcode: 1950Natur.166..113K. DOI: 10.1038/166113a0. PMID: 15439165.
- J.R. Singer, Masers, John Whiley and Sons Inc., 1959.
- J. Vanier, C. Audoin, The Quantum Physics of Atomic Frequency Standards, Adam Hilger, Bristol, 1989.
- Boris I. Kochelaev. World Scientific. The beginning of paramagnetic resonance, 1995, p. 100. ISBN 981-02-2114-2.
- S.A. Altshuler «none» (en russian). Soviet Physics Doklady, 1952, pàg. 1235.
- Proctor, W.; Tanttila, W. «Saturation of Nuclear Electric Quadrupole Energy Levels by Ultrasonic Excitation». Physical Review, 1955, pàg. 1854. Bibcode: 1955PhRv...98Q1854P. DOI: 10.1103/PhysRev.98.1854.
- «Paramagnetic absorption of sound» (en russian). Soviet Physics Uspekhi, 1961, pàg. 459.
- Jacobsen, E.; Shiren, N.; Tucker, E. «Effects of 9.2-kMc/sec Ultrasonics on Electron Spin Resonances in Quartz». Physical Review Letters, 1959, pàg. 81. Bibcode: 1959PhRvL...3...81J. DOI: 10.1103/PhysRevLett.3.81.
Enllaços externs
[modifica]- «Alfred Kastler» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.